481 



rnrc alle fra samme Art. Men selv om de nyere Systematikeres Balæna australis eller 

 antarciica er et collectivt Degreb, stnae dog de forskjellige Arter, der hidtil ere sammen- 

 blandede under dette Navn, indbyrdes hinanden nærmere, end nogen af dem staaer Nord- 

 hvalen, og danne tilsammen en lille Gruppe, som træder i en vis Modsætning til denne 

 navnlig ved et kortere og noget anderledes dannet Hoved og ved en væsentlig Forskjel 1 

 lîarderne'). Det Særegne ved Hovedets Form viser sig i det Ydre navnlig deri, at Mund- 

 spalten ikke, som hos Nordhvalen, danner en fortil og bagtil omtrent lige jevn Due, men 

 derimod tæt foran Øinene boier sig næsten pludseligt og meget stellt nedad og udad. 

 Dette Særkjende, som, hvis vi ikke feile, Professor H. Schlegel er den første, der har 

 udhævet, er i den Grad iøinefaldende, at det neppe vil forsømmes at gjengives paa nogen 

 Afbildning af disse Hvaler, hvor maadeligt den endog forresten maatte være udfort, og 

 virkelig er del meget tydeligt selv paa den ene af de bekjendte Afbildninger, som C li am is s o 

 har givet efter Aleuternes Træmodeller, saa at man allerede derved let gjenkjender en til 

 denne Gruppe horende Art i disse üeboeres Ku li om och. Ikke mindre vigtige ere de 

 Mærker, Barderne frembyde, og de have i praktisk Henseende endog et Fortrin fremfor 

 det allerede omtalte Skjelnemærke ; thi, medens det kun vil være yderst sjeldent, at en 

 Tegning af Hvalen eller charakteristiske Stykker af dens Skelet ville komme Zoologen til 



*) Hermed skal det dog ikke være sagt, at der i de tempererede Verdenshave slet ikke kan gives 

 andre Rethvaler end disse, den Kapske Rethval nærstaaende Arter. Tvertimod synes de Barder, 

 der har givet J. E. Gray Anledning til at opstille en B. marginata, virkelig at antyde en fra den 

 collective Art australis lorskjellig Form, der, idetmindste hvad Barderne angaaer, slutter sig 

 nærmere til Balcena mysticetus, mon som, naar man lærer den bedre at kjende, mnligviis kan vise 

 sig at danne en tredie Typus af Retlivaler. Oveihovedet turde der især i del stille Hav fore- 

 komme ReUnalfornier, som endnu slet ikke ere Naturforskerne bekjendte. Paa Reisen med Verdens- 

 omseiloren Gaiathea havde den ene af Forfatterne (Reinhardt) under Opholdet i Honolulu Havn paa 

 Sandwichsøerne i October 184C Leilighed til at tale med ikke faa Hvalfangere, som dengang i 

 Mængde sagte ind til denne Plads. Det var en almindelig Mening blandt disse praktiske Hval- 

 • kjendere, at der i det nordlige stille Hav gaves flere Slags Rethvaler, som afvege fra hinanden deels 

 i Hovedets Længde, deels i Maaden at »blæse« paa, deels i deres Bevægelser og Manerer. Navnlig 

 blcve nogle fremhævede, der kaldtes »Scrags«, og som kun skulde have 4 Fods Barder, skjondt 

 det dog var virkelige Rethvaler uden Finne eller Knold paa Ryggen; de skulde ligesaa lidt som den 

 egentlige Right-VVhale nogensinde forekomme under Linien eller nærved denne, men navnlig være 

 hyppige ved Kysten af Californien. At der skulde ligge en Forvexling med de saakaldte »Hump- 

 baks« (Megaptera-Arterne) til Grund for denne Fortælling er ikke antageligt; Pukkelhvalerne 

 kjende Hvalfangerne meget godt; en af dem, hvem de ovenanførte Meddelelser om disse Strakes 

 skyldes, havde endog selv fanget 7 Humpbacks ved Bonin-Øerne og paastod dog paa det bestemteste, 

 at hine vare aldeles forskjellige og ægle Rethvaler. Snarere kunde disse Scrags formodes at være 

 Unger af de sædvanlige Sydhavshvalcr ; thi ir(dge Dieffenbach skulle de ny-zeelandske Hvalfangere 

 netop kalde de toaarige Unger, som endnu folge Moderen, saaledes. De Personer hvem den oven- 

 anforte Underretning skyldes, talte imidlertid ikke om Unger, der vare i Folge med voxne Hvaler, 

 og Overeensstemmelsen i Navnet kan neppe være afgjorende, da Scrag og Scrag -Whale i mindst 

 150 Aar have været almindelige Benævnelser, der, ligesom selve Navnet Right- Whale, til forskjellige 

 Tider og paa forskjellige Steder have været brugte om ganske forskjellige Hvaldyr. 

 Vidensk. Selsk.Skr., 5 Række, nalutvidcnsk. o? matbcm. Atd. 5 lid. GI 



