499 



liolde sig til V.T eller noget derunder, men naaer lios Hunnen under Opvæxten til langt 

 over V.1, endog til -/s. Saaledes faaer da Hannen, skjondt kjendelig mindre end Hunnen, 

 dog et endog absolut taget langt storrc Hoved. 



Ved at sammenligne vore L'dmaaliuger med Scoresbys bliver man let opmærksom 

 paa, at Hovedets forholdsvise Størrelse i det Hele taget er angivet noget betydeligere af 

 os end af ham, og da hans Udmaalinger ere skete paa friske Individer, vore paa Skeletter 

 eller paa Exemplarer, der i kortere eller længere Tid have liggel i Salt eller Viinaand, vil 

 man maaskee være tilbøielig til at stole mere paa hans. Del er ogsaa unegteligt, at man 

 paa Skelettet aldrig kan være fuldkommen vis paa, at Hvirvlerne ere holdte i den tilborlige 

 Afstand indbyrdes, paa Viinaandsexemplarerne ikke med Sikkerhed kan heregne den sted- 

 fundne Indskrumpning af Senebaandene mellem Hvirvlerne. Men for ubetinget at holde 

 sig til de Scoresbyske Maalinger fremfor til vore, vilde del dog være nødvendigt al vide, 

 ikke blot om Maalene ere tagne efter en Linie parallel med Legemels Axe, livilkel 

 maaskee bor ansees for givet, men, hvor Scoresby har sat Grændsen mellem Hovedet 

 og Kroppen. Paa Skelettet vil man neppe tage i Betænkning at sætte den i Ledforbindel- 

 sen mellem Nakkebenet og Atlas. Paa Høiden af dette Led findes udvendig paa Nord- 

 hvalen baade de to Oreaabninger og den forreste Vinkel mellem Lullerne og Kroppen. 

 Men Oreaabningerne ere yderst vanskelige al fmde, og det er ikke sagt, al Scoresby har 

 regnet med til Hovedet Alt hvad der ligger foran Brystlemmerne. Har han antaget Grænd- 

 sen mellem Hoved og Krop for al ligge længere fortil, saa har del ei heller kunnet und- 

 gaaes, at Hovedets forholdsmæssige Størrelse i alle Tilfælde ansattes for lavt. 



At der i Sydhvalgruppen kunde findes Arter med el forholdsviis ligesaa stort Hoved 

 som Nordhvalen, kunde man fristes til at troe paa Grund af den Kjendsgjerning, at 

 deres Barder kunne opnaae Nordhvalbardernes endog storste Længde (1,5')- Vist er det 

 alligevel, al paa de enkelte Skeletter, der hidtil have kunnet blive udmaalte af denne 

 Gruppe, har Hovedet altid viist sig at va^re under en Trediedeel af Totallængden. Ifølge 

 Cuviers Maalinger var den store Kapshval 14"',5.5 lang (ossem. foss. V, 1 p. 384), dens 

 Hoved (ibid. p. 377) 4'",30 altsaa kun ^/soi istedetfor »V291 ('/.■)) ^). Af Ungen er Hovedet 

 i samme Værk Pag. 368 angivet kun at være 2' langt, men Pag. 377 1"',2, hvilket 

 udgjør 3' 9"; hele Skelettets Længde er ikke omtalt, linder et Ophold i Paris har 

 Een af os (Eschricht) maalt dette Skelet at være 4"',05, Hovedet 1"',05, altsaa ^'/si eller 

 kun lidt over ^/4. 



Ifølge den ovenfor angivne Meddelelse af den ved Museet ansatte Dr. Graliolet, 



*) Forlioldet bliver rigtignok langt gunstigere, endog over Vs i^^ViKS], naar man liolder sig til lians 

 Angivelse om Hovedet af det samme Skelet 9 Sider forud (p. 368), nemlig li pieds; thi dette nd- 

 Sjor 4"' ,87. 



63* 



