517 



dige Bardesæt med samtlige Barder i deres naturlige Sammenliæng, og deslige vil man 

 neppe kunne gjore Regning paa i Museerne uden netop af ufødte eller nyfødte Individer. 

 Alligevel er det ved Hr. Justitsraad Olriks Omsorg blevet os forundt at faae disse Dele til 

 Undersøgelse af en halvvoxcn Nordlival af llunkjonnet, idet de, som allerede anført, endnu 

 fandtes fastsiddende paa det i 18o7 til det Kgl. naturhistoriske Museum nedsendte 22'/3' 

 lange Skelet. At det var blevet denne fortjente Embedsmand ved den Kgl. grønlandske Handel 

 muligt at lade Bardesættene i dette Tilfælde hele og holdne komme Videnskaben tilgode, 

 laae i den for os heldige Omstændighed , at selv de længste Plader her endnu vare 3 Fod 

 lange, altsaa endog under de i Handelen gaaende Undermaalsbarder. 



Hvert af disse Bardesæt danner i sin Heelhed et overmaade tungt, fladtrykt Legeme, 

 hvis ene Flade forestiller alle de enkelte Barders udvendige glatte Rande, heelt opad til beklædte 

 med det ydre Krandsbaand, den anden dannes af deres indvendige haarede Rande og er 

 altsaa selv aldeles haaret. Paa den øverste , brede Rand , den , hvormed Sættet har været 

 fæstet til Ganefladen, sees de tverstillede Bardepladers øverste, aabne Ender og de mellem- 

 liggende nøgne Dele af Ganehuden i regelmæssigt Skifte. Den har naturligviis overalt 

 omtrent samme Brede som Bardepladerne og er jevnt hvælvet 1 samme Forhold som Gane- 

 fladen, hvorpaa den har været fæstet. For og bagtil har Sættet en stump Spidse, hvor dets 

 øvre og nedre Rand kunne siges at støde sammen. Den nederste Rand , aldeles haaret 

 ved de her fremragenie yderste Haar paa hver enkelt Plade, er vel ogsaa i det Hele 

 taget jevnt hvælvet ligesom den øverste, dog kun forsaavidt man seer bort fra dens 

 forreste og bageste Deel, hvor den stiger temmelig steilt opefter mod Bardesættets to 

 Spidser. Dette Forhold er begrundet i den væsentlige Eiendommelighed ved Nordhvalens 

 Barder , at de allerforreste og allerbageste ere vel saa smaa og uanseelige som nogen 

 Rørhvals, men at de i deres Rækkefølge meget hurtig tiltage ganske overordentlig i Længde, 

 for derefter kun at voxe ganske svagt henad de længste Midtbarder til, navnlig saa svagt, 

 at den nederste, haarede Rand i største Delen af sit Forløb er meget svagt hvælvet, og For- 

 skjellen i Bardernes Længde her fornemmelig er udtrykt i den øverste Rands hvælvede Form. 



Ldmaalingen af hvert af disse Bardesæt hos den halvvoxne Nordhval har, efterat 

 de allerede vare heell indtørrede, viist sig at være følgende : 



Hele Sættets Længde i lige Linie mellem dets forreste og bageste Spidse 5V4'; 

 dets Høide mellem de to høieste Punkter af dets øverste og nederste Rand 3' 9'"; den 

 øverste Rands Brede 4V4". 



Bardernes Antal lader sig, som bekjendt, aldrig angive med Bestemthed, eftersom der 

 ikke er nogen skarp Grændse mellem de mindste Hovedplader og de smaa urgelmæssig 

 stillede Biplader, hvormed hvert Bardesæt ender for og bagtil. Tydehg have vi hos dette 

 unge Individ ikke kunnet skjelne flere end 3 lu i hvert Sæt. L'dmaalte i deres Rækkefølge 

 viste disse 310 Barder følgende Forhold: 



