52^8 



der, hvor de ligge under ■processus orbitales af Overkjæbe- og Pandebenene. Underkjæbe- 

 grenene hos Kapshvalen ere altsaa, skjøndt de omfatte en langt smallere Mundhule, forholds- 

 viis langt stærkere krummede. 



Alle de ovennævnte Forskjelligheder mellem Nordhvalen og Kapshvalen i Henseende 

 til Craniets Ledforbindelse med Underkjæben og til dennes Form faae en særlig Interesse 

 derved, at de bringe Nordhvalen fjernere, Kapshvalen nærmere til Rørhvalerne. El Blik 

 paa de to Uorhvalhoveder paa vor tredie Tavle viser strax, at begges Ledforbindelse mellem 

 Over- og Underkjæbe , især dog Pukkelhvalens (Fig. 2), ligger endnu langt mere indad og 

 længere foran Nakkehullet end hos Kapshvalen, ligesom ogsaa Underkjæbegrenenes Krum- 

 ning er endnu langt stærkere. 



De ovenfor skildrede Forhold, hvorved Nordhvalens Mundhule fremfor nogen anden 

 Hvals vinder i Holde , i Længde og i Brede, kunne lige saa vi.st gjelde for dens væsentligste 

 Særkjender med Hensyn til Hovedets Beenbygning, som Mundhulens overordentlige Omfang 

 med Rette tor siges at være det ret egentlig Charakteristiske i hele dens Organisation. 

 Men derfor tur vi ikke uudlade, endnu at gaae noget nniere ind paa Enkelthederne af 

 denne mærkelige Beenbygning , om end ikke paa en Beskrivelse af hver af dens enkelte 

 Knogler, saa dog paa hver af Craniets forskjellige Egne. Derved troe vi bedst at løse den 

 Opgave, vi have stillet os, nemlig at udhæve Nordhvalens Særkjender. I Nordhvalens 

 Cranium ere nemlig de allerfleste Knogler saa inderlig forenede indbyrdes og for største 

 Delen saa skjult liggende, at de overhovedet slet ikke lade sig fremstille hver for sig uden 

 paa Fostre, altsaa ei heller neppe ville komme Zoologerne for Ole uden i større eller 

 mindre Brudstykker af Craniet. 



Det vil i den følgende Beskrivelse fremdeles fortrinsviis være hunt store i Midten 

 gjennemsavede Hoved, der benyttes som Grundlag, hvorfor vi ogsaa saagodtsom uafbrudt 

 under samme maae henvise til de deraf givne Afbildninger. 



Fra Siden er dette Cranium som allerede anfort, gjengivet (V48) i den 2den Tavles 

 1ste, bagfra i samme Tavles 2den Figur (Vm); oven- og nedenfra dets bageste Deel i den 

 4de Tavles Iste og 2den Figur (V20), nedenfra dets allerforreste Deel i samme Tavles 3die 

 Figur. 1 alle disse Figurer have Bogstavmærkerne følgende Betydning: 



a: processus articularis ossis temporum, 



b : Issebenet [os parietale) , 



c: Hulen for Urplougbenets forreste Spidse (ide Tavle Fig. 3), 



f: Pandebenet [os frontale), 



g: Trommehulebenet [os ti/nipanicum) , 



li: \ ingebenels Krog {/lamulus pteri/goiJeus) , 



i: iMellemkj;i>hebenet {os intermaxillare) , 



k: Nakkebenets Ledknop (condylus ossis occipitis) , 



