532 



dem hos noget af vore spæde Nordhvalindivider, og vi holde os for temmelig overbeviste 

 om, at de i forbenet Tilstand iklie ere tilstede hos Nordhvalen f«r efter Fødselen. Paa alle 

 vore mere uddannede Nordhvalskeletter derimod have vi fundet disse Knogler (Tab. 2 Fig. 1 

 og Tab. 4 Fig. 2: 1) som sædvanlig indskudte paa hver Side mellem Overkjæbebenet og 

 Pandebenet ligeforan Aagbenet i Form af smalle indad tilspidsede Beensplinter. 



De paa selve Hjerneskalleu nærmest Pandebenene liggende Issebeen {ossa parie- 

 talia) træde bos Nordhvalen kun meget lidt frem. Midt paa Craniets øverste Flade ere de 

 endog allerede hos den Nyfødte aldeles dækkede af Nakkebenets Skældeel, skjøndt de dog 

 paa de Cuvierske Tegninger af den spæde Kapshval sees overmaade lydeligt fremtrædende 

 tilligemed Mellemissebenet. I Tindingegruben sees Nordhvalens Issebeen, ligesom Kaps- 

 hvalens, at danne omtrent hele den forreste lige udad vendte Halvdeel af dens Side- 

 flade (Tab. 2 Fig. 1: b), hvorimod den bageste mere tverstillede Halvdeel deraf (samme 

 Fig.: t) dannes af Tindingebenene. Fremdeles ligesom hos Kapshvalen er Tindingegruben, 

 i Modsætning til Hørhvalernes, langt mere hol end bred, og Tindingemusklens Trevler sees 

 hos Rethvalerne at maatte styre næsten lige ned mod Underkjæbens Muskelforhøining og 

 langt mindre end hos Rorhvalerne boie sig omkring den bageste Rand af Pandebenets 

 Sidedeel, betjenende sig af den som en Vinde. Den til Tindingegruben hørende Deel af 

 Issebenet er, ifølge denne Form af Gruben i det Hele, langt mindre bred end høi. Fortil, 

 ned- og udadtil slaaer imidlertid hvert af Jssebenene sig ud over Pandebenenes processus 

 orbitalis, ja omfatter denne Beenforlængelse nærmest dens udspring endog lig en Halv- 

 skede, hvoraf' idetmindste hos den Nyfødte den øverste Deel er synlig ovenfra (Tab. 3 

 Fig. 1 : b), omend ikke saa stærkt udviklet som hos Pukkelhvalerne. Den nederste Deel 

 deraf sees derimod hos den voxne Nordhval endnu bestemtere at forla-nge sig udefter i 

 Form af en Halvrende (Tab. 4 Fig. 2: b) med Huulfladen opadvendt, og derved at slutte 

 sig saaledes til Pandebenets processus orbitalis, at Seenerven idetmindste indadtil kommer 

 til at ligge i et fuldstændig lukket Beenrør. Den saaledes af Issebenet dannede Halvrende 

 styrkes endyderligere ved en lignende , men langt kortere Halvrende fra Vingebenet 

 (Tab. 4, Fig. 2: u). 



Om Nakkebenet er det allerede blevet anført, at det hos den nyfødte Nordhval er 

 saa ufuldkomment uddannet, at dets Andeel i Primordialcraniet endnu er brusket saavel, 

 hvor det stoder mod Skældelen og Kilebenene , som mellem dets tre under Forbeningen 

 særskilte Stykker : Ledstykkerne og Grundstykket. Samtidig ligge Ledstykkerne saavel med 

 deres Sideforlængelser som med deres Ledknopper endnu tildeels fremme paa Craniets 

 Nederflade, og Nakkehullet er endnu ikke rykket heelt op paa dets øverste Flade ; saameget 

 mere paafaldende turde det derfor vel kaldes, at Nakkebenets Skældeel derimod allerede 

 her ligger nok saa langt frem over Issebenene og Pandebenene (see Tab. 3, Fig. 1 : o) 

 som hos den Voxne. 



