547 



Bruskmasse med Pladen. At Sandifort liar troet al finde en Ledforbindelse imellem dem, 

 maa vistnok kun tilskrives en tilfældig Beskadigelse af disse sprøde Dele hos de spæde 

 Fostre. Vore øvrige Bemærkninger indskrænke sig til nogle uvæsentlige Formforskjellig- 

 heder, der vare let ioinefaidende paa vore mere uddannede Stykker. 



Skjoldbruskpladen landl vi langs Midtlinien stærkt fortykket i Form af en Uøideryg, 

 <ler dog benåd den bageste Rand dreiede sig mod den venstre Sidedeel, saa at Brusken 

 her blev temmelig usymmetrisk. Paa Skjoldbruskpladens bageste Band fandtes endvidere 

 Indsnittet betydelig stumpere end af Sandifort afbildet, og de to bageste Hjørner have 

 en ikke ganske ubetydelig Bøining udefter. Derimod fandt vi bans Angivelse, at de to 

 store Huller paa Rørhvalernes Skjoldbruskplade ganske mangle hos Nordhvalen, fuld- 

 stændig bekræftet. 1 Henseende til Tudbruskene ville vi kun pege ben paa, at deres 

 forreste Horn hos de voxne Individer viste en langt smukkere Form end hos de af ham 

 undersøgte spæde Fostre. I deres gjensidige Forbindelse ligne de, navnlig ved at sees bagfra 

 (Fig. 1 : n— p — n), to mod hinanden bøiede Svanehalse. Ogsaa Strubelaaget (k) har en 

 ganske anderledes elegant Form , end der paa de spæde Fostre kunde eftervises. Paa sin 

 bageste Flade er det forsynet med en Længdekam (Fig. 3). Det er ved et eget Baand 

 ^Fig. i og 5: 1) fæstet til Skjoldbruskens forreste Indsnit; men desuden fandt vi en meget 

 lang og stærk Muskel, som gik langs Midtlinien af dets og Skjoldbruskpkulens indvendige 

 Flade og idetmindste tilsyneladende stod i Sammenhæng med Muskellaget om Luftsækken. 



Nordhvalens Luftrør er, som sædvanligt hos Hvaldyrene, meget vidt, men derhos 

 overmaade kort. Hos den Nyfødte havde det en Vidde af 7Vi", en Længde af omtrent 

 4V2". Om dets Bruskringe er det allerede anført, at de ikke omfatte Rørets Bugtlade; 

 dog gjøre de tre bageste Ringe en Undtagelse i denne Henseende. De ligge meget tæt 

 op til hinanden og ere særdeles uregelmæssige, idet de ofte spalte sig eller dreie sig paa 

 forskjellig Maade. Ligesom Ringbrusken er sammensmeltet med den forreste Ring, saa- 

 ledes atter denne med de to næstfølgende. 



En særdeles mærkelig Afvigelse i Nordhvalens Luftror, ikke blot fra Rorhvalernes 

 men, saavidt vides, fra alle andre Hvaldyrs overhovedet, er allerede bleven udbævet af 

 Sandifort, og staaer der altsaa kun tilbage for os fuldstændig at bekræfte, den nemlig, at 

 det kun deler sig i 2 Bronchier, og at altsaa den særlige Green, der ellers bos Hvaldyrene 

 (og flere Landpattedyr) udgaaer fra Luftrøret for dets Deling i de to Bronchier, her falder 

 bort. De to Luftrørsgrene have ikke ganske samme Vidde; den høires er noget større 

 end den venstres. 



Efterat have forfulgt de bruskede Luftveie til deres bageste Ende, ville vi endnu 

 kaste et Blik paa deres allerforreste ved Udgangen fra Næseborene. 



Man kjender de tæt indenfor Tandhvalernes Næsebor liggende Luftbeholdere, hvis 

 temmelig iudviklede Bygning har fundet flere Beskrivere, navnlig hos Marsvinet. At der 



69' 



