1. 



Indledning. 



Vækstpunktets Begreb og Begrænsning. Vækst|Miuktklovningens Begreb og 



Forekomst. 



io Spørgsmaal fremstille sig straks for os til Besvarelse, raar vi mere iDcllrængeadc 

 ville beskæftige os med Forgreningen hos Fanerogamerne og særligt med Forgrening ved 

 Kløvning af Vækstpunktet. Det ene er, hvad der bor forstaas ved Vækstpunktet hos 

 disse, og det andet, hvad ved Kløvning af samme. Det turde ikke være overflødigt at 

 begynde med en kort Betragtning af disse Begreber; thi hverken er Vækstpunktet hidtil i 

 Regelen blevet begrænset saa skarpt og bestemt, som det efter min Mening bør, ej heller 

 opfattes Vækstpunktklovningen paa samme Waade af alle. 



Vækstpunktets Begreb i Almindelighed. Kun faa, maaske ingen. Planter eller 

 Plantedele vokse til enhver Tid af deres Liv ligelig overalt og i alle Retninger, det vil sige, 

 mangle Vækstpunkt '). I Almindelighed foregaar Væksten paa enkelte Steder og i enkelte 

 Retninger med större Intensitet end i andre, om den end ikke begrænses til disse alene, 

 og derved fremkomme Vækstpunkter. Hyferne af Bryopsis og Vauchena vokse vel ved 

 Intussusception over en stor Del af deres Vægge , men Stofoptagelsen sker dog fortrinsvis 

 paa visse Steder, i Spidsen af dem, hvor Cellevæggen er tyndere og af en anden Beskaf- 

 fenhed-); her ere deres «puncta vegelationis». Hos de flercellede Planter foregaar Væksten 

 i anden Instans ved Celledeling; denne kan foregaa samtidig overall i Planten eller Plante- 



") Naar Nageli siger t. Ex. om Palmellaceerne (Die neuern Algensysteme, S. 123): «Die Zelle besitzt 

 bloss allseitiges Wachsthum und in Folge dessen ein immer bestimmtes Verhältniss der verschiedenen 

 Durchmesser, und somit eine bestimmte Gestalt-, turde det maaske dog ikke gjælde de i Deling 

 vairende Celler. 



'') Nageli, Die neuern Algensysteme, S. 171. 



