li 



Vi ville saaledes have at skjelne mellem for det første: den ægte Sidefor- 

 grening, ved hvilken Knopdannelsen aldeles ikke udgaar fra Vækstpunktet; og for det 

 andet den Forgrening, ved hvilken dette er Tilfældet, hvilket jeg med Zoologernes Benæv- 

 nelser for Øje vil kalde Deling af Vækstpunktet. Af denne haves saa atter to Modifi- 

 kationer, efter som Delingen er lige eller ulige, efter som Delingsplanet gaar gjennem 

 Vækstpunktets Midte eller ikke; den første ModiQkalion, den lige Deling, benævnes da spe- 

 cielt Kløvning (Dicho-Polytomi). 



Naar Magnus') udtaler, at «alle die Fälle, wo The ile des Scheitels selbst der 

 Mutterachse zu den Scheiteln der neuen Achsen werden, zur Dicho- resp. Polytomie ge- 

 hören», kan jeg altsaa lige saa lidt som Dr. Kny gaa med ham i dette Punkt. Endnu mindre 

 kan jeg billige den tilføjede Indskrænkning^), at Dichotomi aldrig kan antages at have fundet 

 Sted, hvor en Gren staar i en bestemt Relation til el Led af Axen, t. Ex. et Blad, selv 

 om Grenen anlægges nok saa nær Spidsen («der Scheitel») af Axen. Selv om der findes en 

 Kausalforbindelse mellem Anlæggelsen af Bladet og dets Akselknop, som fører til at denne 

 anlægges i bestemt Forhold til hint, lige over det, og vi kjendte den, vil man i Spørgsmaalet 

 om Kløvning eller Ikke-Kløvning af Axen, dog kun have at tage Hensyn til de Celledelings- 

 processer, der finde Sted i Vækstpunktet. Deler dette sig, som jeg har angivet, i to lige 

 Dele, gaar Centrum for den livligste Vækst over i en relativ uvirksomhedstilstand, har en 

 Kløvning efter min Mening fundet Sted, hvad enten Knopperne staa i et bestemt Forhold 

 til Blade og andre Sideorganer («Led» paa Axen) eller ikke. Min Opfattelse af Forholdet mellem 

 Blad og Akselknop, hvorom senere, tillader mig heller ikke denne Bestemmelse ved 

 «Kløvningen». 



Endnu et Spørgsmaal er at tage under Overvejelse i denne Sag. Mange Botani- 

 kere lægge en særlig Vægt paa Kløvningsknoppernes senere uddannelse og gjøre det 

 afhængig af denne, hvorvidt de ville betragte en Forgrening som Kløvning eller ikke. 

 Aug. St. Hilaire forslaar ved Kløvning («partition»^) «la partage d'une tige en deux 

 axes formant une bifurcation», idet han forøvrigt ved «partition» netop forstaar det, at 

 selve Axen (Begrebet «Vækstpunkt» har han næppe) kløver sig i to Grene, af hvilke den 

 ene ikke kan siges at være født af den anden*). Tillige synes ban, saavel som Gui Hard 

 og andre, al fordre, at de to Grene skulle være aldeles ens, som et Legeme og dets 



'I Sitzungsberichte der Gesellschaft uaturforschender Freunde zu Berlin, 19de Dec. 1871, S. IH, og 



Bot. Ztg. 1872, S. 349. 

 *i Sitzungsberichte etc. 16de Jan. 1872, S. 11. 

 ') Morphologie, S. 126. 

 'i Hans ægte «DIchotomin er derimod igjen noget andet, nemlig den i Kvaste med modsatte Blade 



forekommende GalTeldeling. 



