19 



Spejlbillede, og t. Ex. slemme saaledes i Bladstilling, al hver enkelt af Kløvningsgreneoe 

 kan betragtes som Moderaksens Fortsættelse. For en anden Del Botanikere er det derimod 

 en ligegyldig Sag, om de to Kløvningsknopper uddanne sig nok saa forskjelligt*). Til disse 

 maa jeg slutte mig. 



Jeg kommer her tilbage til, hvad jeg alt et Par Gange har berørt, at det alene er 

 de første Udviklingstrin, der her kunne komme i Betragtning, og altsaa de Processer, der 

 foregaa i selve Vækstpunktet ved Knoppernes Anlæggelse. Hvorledes de dannede Knopper 

 senere ville udvikle sig, er en Sag af anden og ringere Betydning. Vi begrænse «Kløv- 

 ningen» for snævert, naar vi lægge Vægten paa, at de to Grene skulle danne en Gaffel- 

 grening, om vi end maa vente, at de i deres allerførste Anlæggelse ville gjøre dette, 

 og vi begrænse den ogsaa for snævert, naar vi fordre en senere ensartet Uddannelse. 

 En saadan hører vist til de største Sjældenheder; ja jeg tror endog, at man ikke engang 

 tor forlange en oprindelig fuldstændig Ensartethed; to Tvillingsøstre kunne jo dog 

 være temmelig forskjellige straks ved Fødselen, og jeg tror i den specielle Del at kuune 

 vise, at der forekommer Tilfælde, i hvilke Væksten ophører i det gamle Skuds Midtlinier 

 ved nye Knoppers Dannelse fra selve Vækstpunktet, hvorved altsaa Fordringen til en Kløvning 

 er opfyldt, uden at de to Kløvningsknopper dog ere lige kraftigt anlagte. 



Hermed tror jeg at have tilstrækkelig klart udviklet, hvad jeg opfatter som «For- 

 grening ved Vækstpunktkløvning». 



Vækstpunktkløvningens Forekomst. Min Opgave her er Undersøgelser af 

 de i Naturen virkelig forekommende Forhold, ikke literaturhistoriske Betragtninger, som 

 have grumme liden Betydning for Løsningen af naturhistoriske Spørgsmaal. Men en kort 

 Oversigt over de vigtigste foreliggende Iagttagelser og Anskuelser om Kløvningens Forekomst 

 vil dog være paa sin Plads, dels for at tilvejebringe en større Afrundethed i Afhandlingen, 

 dels som Udgangspunkt for de efterfølgende egne Undersøgelser, og for at det mulig Nye 

 kan sees i det rette Forhold til det allerede Givne. Jeg maa iraidlerlid foreløbig paa dette 

 Sted indskrænke mig til blot at nævne disse Iagttagelser og Anskuelser; det vilde føre mig 

 for vidt, hvis jeg paa mere end nogle enkelte Punkter vilde indlade mig paa kritiske Be- 

 tragtninger, Undersøgelser over hver enkelt Forfatters Anskuelser med Hensyn til Kløv- 

 ningens Begreb (der tilmed oftest ikke ere tilstrækkelig tydeligt pointerede), m. m. Kun 

 for saa vidt som jeg selv gjør de samme Planter til Gjenstand for Studium, vil dette ske i 

 den speciellere Del. 



') t.Ex. Clos, Bull. Soc. bot. Fr. IV, 265, Magnus Sitzungsber. etc. 1871, S. Ill, eller Bot. Ztg. 

 1872, Nr. 19. 



