21 



stilling af Fig. 10 og 12, Tavle XXIII meget sandsynligt, at en ægte Kløvning har fundet 

 Sted. Men en vis Tvivl, om han ikke alligevel har været for rask i sine Slutninger, maatte 

 dog opstaa, naar man saa, hvor vanskeligt det var for Nageli og Leitgeb i deres 16 Aar 

 senere offentliggjorte Undersøgelser'), til trods for den yderste Grad af Omhyggelighed og 

 Samvittighedsfuldhed, at komme til et sikkert Resultat, ikke blot med Hensyn til, om en 

 ægte Kløvning virkelig forekommer hos Lycopodium, men endog med Hensyn til Topcellens 

 Form. De slutte saaledes: «es bleibt somit auch die Frage, ob die Verzweigung ursprung- 

 lich dichotom oder monopodial sei, noch unerledigt». Lignende Vanskeligheder for 

 Undersøgelsen byde Selaginellas gaffeldelte Rødder, og ved lignende Tvivl nødes de til at 

 blive slaaende ogsaa for disses Vedkommende-); men skulde det være rigtigt, at disse an- 

 lægges "in den der Scheitelzelle benachbarten Segmenten», saa undes der ingen Kløvning i 

 strængeste Forstand^) (se ovenfor, S. 13). 



Al. Braun var den første, der gjorde opmærksom paa den hos Rødderne ^{ Isoetes 

 forekommende Gaffelgrening. Hofmeister udtrykker sig med en vis Varsomhed^) med 

 Hensyn til det afgjørende Moment: »Det synes, at Kløvningen indledes ved Længdedeling 

 af Rodspidsens Celle af 1ste Grad»; naar man dertil lægger Nagelis og Leitgebs Tvivl 

 endog med Hensyn til Topcellens Form^), tør jeg vel sige, at det endnu ikke er bevist, at 

 ægte Kløvning virkelig findes hos denne Plante. 



Ogsaa hos Salvinia natans har Hofmeister antaget Forgrening ved »Gabelung» 

 af den endnu bladløse Spidse"); her var det Pringsheim, som paaviste hans Fejl'), og 

 bestemt udtaler sig mod en Gaffeldeling, idet han antager, at denne Plantes Knopper ere 

 en Art Adventivknopper paa « Vandbladet ». 



>) Nagelis Beiträge, IVde Hefte, 1867, S. 121 — 122. 



') L. c. 128, 129. 



') Efter Nedslirivningen af disse Bemærkninger udkom Pfeffers Afhandling: «Die Entwickelung des 

 Keimes der Gattung Selaginella' i de af Hanstein udgivne «Botanisclie Abliandlungen» , Hefte 4, 

 1871. Den af ham, S. 5G ff., hos S. Martensii skildrede «Gabelung« er efter mine Opfattelse ingen 

 virkelig og ægte Klovning, thi den ene af hans to Klovningsknopper har Topcellen for det hele 

 Skud uforandret til Vækstcelle, og den anden opstaar i den yngste Segmentcelle, som er 

 opstaaet af hin; den dannes selvfolgelig udenfor Centrum. Skulde Forgreningen hos S. Kraiis- 

 siana foregaa ved, at den primære Topcelle helt nedlagde Arbejdet, medens to, til højre og til venstre 

 for den liggende Segmentceller optage det, maa jeg kalde denne Forgrening en Pseudodlchotomi 

 (se ovenfor S. 13). Derimod bør Kimplantens forste Forgrening opfattes som ægte Kløvning, 

 fordi Enderesultatet af de Celledelinger, ved hvilke den kileformet-4-sidede Topcelle udvikles af 

 den kileformet-tvesidede og de to nye Topceller anlægges (se Pfeffer I. c. S. 44 S.) er, at Væksten 

 i Midtlinien af den gamle Axe ophører (se hans Tab. I Vi, og herpaa maa det efter min Op- 

 fattelse mere komme an, end paa, at to nye Vækslretninger fremtræde. 



') Beitr. z. Kenntn. d. Gefässkr. I. S. 147. 



5) L. c. S. 135—38. 



') Beiträge z. Kenntn. d. Gefässkr. II, S. 669; se ogsaa Pringsheims Jahrb. III, S. 487. 



') Jahrb. III, 507. 



