23 



Del er klart, at Forgreningen hos Bregnerne maa studeres i deres Blstologi; 

 saa længe den ikke er det, kan jeg ikke føle mig overbevist om, om der findes ægte Kløv- 

 ning af Vækstpunktet eller ikke, og indtil videre maa jeg erklære som min Overbevisning, 

 at der ingen Grund foreligger til at antage, at Bregne-Kaulomerne forgrene sig ved ægte 

 Kløvning af Vækstpunktet. 



Men hvad Hofmeister her udtaler om Bregnernes Forgreningsmaade, overfører 

 han paa alle andre bladbærende Planter, selvfølgelig ogsaa Blomsterplanterne. 



Hvad Blomsterplanterne, og særlig deres Kaulomer, angaar, forekomme Angi- 

 velser af Forgrening ved Vækstpunktkløvning meget sparsomt indtil 1853. Af de ældre 

 Morfologer opfattes Kløvningen vist overhovedel kun som et teratologisk Tilfælde, dog at de 

 gaffeldelte Stængler og Rødder hos en Del Kryptogamer maaske undtoges herfra. Hos 

 St. Hilaire') er Fasciation det første Skridt til Kløvning. Ligesaa hos Link'). Al. Braun 

 siger bestemt, at Skuddet er «untheilbar», og at "cn umiddelbar Deling af Stænglen» slet 

 ikke forekommer som normal Udviklingsgang hos Blomsterplanterne; kun Fasciationer bero 

 paa en virkelig Deling af Vækstpunktet i to lige Dele «af samme Værdi» ^). 



Hos Mercklin findes dog, allerede 1846, en Bemærkning om Knopdannelsen, efter 

 hvilken, hvis den var rigtig, Kløvning vilde være del normale Forgrenings-Forhold hos alle Blom- 

 sterplanter. Den lyder saaledes: «Eine in der Entwickelung begriffene Nebenaxe unterscheidet 

 sich leicht von jenem Wärzchen (o: det unge Blad), dem sie in der Gestall anfangs sehr 

 ähnlich sieht. Sie erscheint nicht excentrisch an der Peripherie der Axenspilze, sondern 

 anfangs in einer Ebene mit ihr, so dass die Axenspilze durch einen Spalt wie in zwei ganz 

 gleiche Theile getrennt ist*)». Begrebel »Kløvning» har han ikke, men han beskriver her 

 aabenbart Kløvningens Fænomen. 



Men ved Aar 1853 fremkomme de første udtrykkelige Angivelser af Vækstpunkt- 

 kløvningens Forekomst i bestemte Tilfælde. Schacht anfører da') som saadanne: For- 

 greningen af de underjordiske Stængler hos Corallorhiza og Epipogum , af Knoldene hos 

 Orcliis mascula, Habenaria og flere Orchideer, af Rødderne hos Alnus, Zamia spiralis og 

 andre Cycadeer. Men iøvrigt erklærer han, at Kløvningen er en sjelden Forgreningsmaade, 

 som han aldrig har iagttaget hos vore Træer. 



Leçons de botanique, S. 126. ') Elem. phil. bol. I, S. 324. 



Se "Das Individuum», S. 57. Ligeledes hedder det i "Über Polyenibryonie u. Keimung von Coelo- 



bogyne», I860, S. 112: »Es ist ein morphologisches Grundgesetz aller höheren Gewächse, dass der 



Vegetationspunkt sich nicht theilen, sondern zur einfachen blattbildenden Achse entwickeln soll" 



■ Zur Eutwickelungsgeschichte der Blattgestalten •, 1846, S. 20. 



Der Baum, Iste Udg. , S. 105; Flora 1853, S. 10. Senere i «Beitrage zur Anatomie u. Physiologie 



der Gewächse» 1854, S. 120, 123 IT., S. 142, S. 160. 



Botan. Zeitung, 1853, S. 609. 



