28 



Endelig skal anføres de i den danske Literatur forekommende Angivelser af Kløv- 

 ning, nemlig Ørsteds med Hensyn til Vinranken og Cucurbitace-Blomsterstandene'). 



Efter disse indledende Betragtninger gaar jeg over til mine egne Undersøgelser. 

 Nageli og Schwendener udtalte 1867*): «Die Unterscheidung der ächten Dichotomie 

 von der unächten ist bei Organen, deren Scheitelwachsthum nicht genauer bekannt ist, 

 eine schwierige Sache, ja streng genommen geradezu unmöglich». Rigtigheden af 

 disse Ord er indlysende, og jeg har ogsaa i høj Grad følt det Utilfredsstillende og Usikre, 

 der er i den blotte Betragtning af de ydre Former af Stængelspidserne. Bag ved det 

 «Höckerstadium«, med hvilket de fleste organogenetiske Undersøgelser af Blomsterplanterne 

 hidtil altid have taget deres Begyndelse, ligger der en hel lille Udviklingshistorie, 

 som maa kjendes, skal Spørgsmaalet om «Kløvning» og »Delingn af Vækstpunktet 

 løses paa en til Videnskabens Standpunkt svarende Maade. Det bør derfor være Opgaven 

 først og fremmest at lære den histologiske Bygning og navnlig Vækstpunktets Beliggenhed 

 i den Stængelspids at kjende, med hvilken man vil beskjæftige sig, og de Celledelinger, 

 ved hvilke de nye Kaulomer opstaa; kuo ad denne Vej er det muligt at vise det Riglige 

 eller Urigtige i den Pringsheim-Hofmeisterske Lære og give Videnskaben en virkelig 

 fremmende Besvarelse af de foreliggende Spørgsmaal. Have vi først erhvervet os en For- 

 staaelse af Stængelspidsens ydre Form ved Kjendskabet til den indre Bygning, kan det 

 maaske være os tilladt i andre Tilfælde at drage Slutninger af hin alene; men før delle 

 er Tilfældet, under ingen Omstændigheder. Alle hidtidige Angivelser af Kløvningens Fore- 

 komst hos Fanerogamer, lige til Rohrbachs Arbejde fra ifjor, holde sig til de ydre 

 Former; de trænge derfor alle lil en Kritik fra den histologiske Udviklingshistories Stand- 

 punkt. Hertil vil jeg i det Følgende forsøge at give nogle Bidrag. 



ningsdel udvikles paa samme Maade. Germain St. Pierre forener disse to Begreber tillige med 

 Fasciation under Navnet: «expansivité». (Bull. soc. bot. Fr. lS.i7, IV, 623, og VII, 584). Desforuden 

 har jeg trullet «Cliorise", der skal skrive sig fra Dunal. Men andre Botanikere t. Ex. Guillard 

 (Bull. Soc. bot. Kr. IV, 264), benytte disse Navne i andre Beljdninger; at gaa nærmere ind herpaa 

 har jeg dels ikke havt Lejlighed til at gjore, dels vilde det her føre mig ind i unyttige literatur- 

 historiske Betragtninger. 



') Videnskabelige Meddelelser fra den Naturhistoriske Forening, 1868, S. 121 og S. 129. 



') Das Mikrcskop, S. 606. 



