31 



ikke hell forsvundet, ser det ud, som om el paa Axen opslaaet Epiblaslem cdeler sig« i lo 

 Organer, Blad og Knop, og dette Fænomen liar derfor ogsaa tillrukket sig forskjellige Bo- 

 tanikeres Opmærksomhed, og findes iagttaget og legnet tidligere ikke blot for selve Kors- 

 biumsternes Vedkommende"), men ogsaa fra Blomsterstandene af en Del andre Planler 

 saasom Carex°), visse Kurvblomster'), Euphorbia og Grammeæ''). Del betragtes af 

 Magnus (I.e.) som et Bevis for, at Akselknoppens Dannelse staar i nøje Forbindelse med 

 Støttebladets, og det beskrives af ham som «Theil ung eines und desselben Höckers»- 

 Wrelschko, Godron o. Fl. betragte det derimod som Sammenvoksning («Verwachsung» 

 »soudure») af Knop og Støtteblad. 



Det forekommer mig, at den histologiske Undersøgelse giver et lidt andet Syn paa 

 dette Fænomen, og tillige, at det ikke er et saa usædvanligt eller afvigende l'"orhold, som 

 det ved første Øjekast synes. For at vise dette og tillige for al levere Beviset for, at de 

 Knopper, der anlægges paa selve Stængelspidsen d. e. som de øverste Nydannelser paa 

 Axen, ikke kunne betragtes som opstaaede ved Vækslpunktkløvning, er en histologisk Un- 

 dersøgelse af saavel Knoppernes som Bladenes Dannelse nødvendig. 



Jeg vil bede Læseren betragte mine Tegninger. Fig. 13, I forestilleren ren vegetativ 

 Akselknop (g) med dens Stølteblad (f), omtrent som Knoppen nederst lilvenslre paa Fig. 1, I. 

 Pleromrækkerne i Knoppernes Indre ere allerede lydeligt anlagte, og den Omstændighed, at 

 Dermatogenet og de to yderste, ja selv tildels 3die, Periblemlag udelte kunne forfølges hen 

 over hele Knoppen og over i Moderaxen, viser, at Knoppen fortrinsvis er dannet nedenfor 

 3die Periblemlag i Moderaxen, d. e. i fjerde og dybere liggende Lag. Paa samme Maade 

 findes paa alle andre Knopper, vegetative saavel som florale, i Regelen 2 — 3 Periblemlag, 

 og en Knop har derfor færre Periblemlag end Hovedaxens Stængelspids. (Sammenlign I, 3 

 med I, 4, 5, 9 og 14). Det er i øvrigt paa Slængelspidsen af lilomsterslanden let al følge Knop- 

 pernes Oprindelse fra de første Celledelinger af, ved hvilke de grundlægges. 



Jeg maa her gjøre opmærksom paa et Forhold ved de saakaldte « Akselknopper», 

 der ikke, saavidt jeg ved, hidtil er blevet fremhævet tilstrækkelig bestemt. Jeg kjender over- 

 hovedet ingen omhyggelig Undersøgelse af, hvorledes Akselknoppen er stillet i Forhold til 

 sit Støtteblad og sin Moderaxe; man har nøjedes med at tale i al Almindelighed om, at 

 Knoppen dannes i «Akselen», «Vinkelen», «Hjørnet« af Bladet, om man end har havt det 

 Rette for Øjne eller i Tanke^). 



') Wretschko, Sitzungsber. d. Wien. Akad. 18GS, Bd. LVIII, Tab. I, fig. 1, 2, 3. 



') Caruel, Ann. d. se. nat. Ser. V, T. 7, 1868, og Magnus, Sitzungsber. Naturt'. Freunde zu Berlin. 



Jan. 1871. 

 't Koetine: «Blütlienentwickelung bei den Compositen», rSG9; S. 17 — IS. 

 ') Warming, Nat. For. Vid. Medd. 1871: «Er Koppen hos Vortemælken (Euphorbia L.) en Blomst 



eller en Blomsterstand»? og Flora 1870, S. 387. 

 '} Sachs, t. Ex., siger i «Lehrbuch», 1870, S.lôlkun: «Bei den Charen und fast allen Mono- und Di- 



