32 



Forholdet er nu delle, al enhver «Akselknop» altid ved sin Grund er forenel med 

 sil Støtleblad (maaske paa nogle faa Undtagelser nær), og Knoppen sidder i Virkeligheden 

 ofle lige saa meget paa Bladet som paa iModeraxen. Vinkelen mellem Blad og Knop ligger 

 derfor altid oven over Moderaxens Overflade. 



Paa ældre Blade og Knopper udviskes dette Forhold, idet denne primitive Sammen- 

 voksning bliver forsvindende lille over for Bladels og Knoppens Størrelse, men paa unge sees 

 det overalt særdeles tydeligt, og mine Tegninger paa de forskjellige Tavler, saa vel som 

 andres, naar de ere naturtro, ville gjengive det'). Men dette Forhold træder ogsaa meget 

 lydeligere frem i den florale Region end i den vegetative, netop fordi Sløltebladet er saa 

 meget større end Knoppen i denne end i hin; hvilket vil sees af det Følgende. 



1 Fig. 14, I, har man el Tilfældet aftegnet, hvor Bladel er anlagt før Knoppen, der 

 ikke desto mindre er en floral og rimeligvis vil udvikle en blomstrende Gren. Bladet er 

 væsenlig dannet neden under Isle Periblemlag; Knoppen under 2det. Denne er netop lige i 

 sin Vorden og paa et hdt tidligere Stadium vilde vi ikke have truffet Spor til den, medens 

 Bladet allerede var antydet. Saavel denne Figur, som de øverste Epiblastemer i I, 1 og 8, 

 der ere paa lignende Udviklingstrin, vise os den omtalte primitive »Sammenvoksning» mellem 

 Akselknop og Støtleblad. 



1 Fig. .i. I, vil man se et Tilfælde, i hvilket Knop og Blad omtrent ere samtidige; 

 Knoppen udmærker sig ved sine regelmæssige Pleromrækker og har to Periblemlag; de 

 tangentiale Celledelinger, ved hvilke Bladel er blevet dannet, begynde derimod allerede i 

 2del Periblemlag. Paa Grænsen mellem Knop og Blad er Bygningen uregelmæssigere, og 

 rimeligvis har man her allerede Begyndelsen til Prokambiel; men iovrigl er del el overalt 

 forekommende Forhold, hvor vi have Knopper forsynede med Støtleblad, at hine ere meget 

 mindre regelmæssig byggede i deres nedre til disse stødende Side end i deres øvre. Det 

 træder her særdeles lydeligt frem, at Knop og Blad danne et Dobbellorgan; men Grunden 

 dertil er, som anført, at Bladet her er saa meget ubetydeligere i Forhold til den mægtigere 

 Knop; i Virkeligheden er Graden af «Sammenvoksningen» mellem dem omtrent uforandret 

 den samme som mellem den vegetative Knop og dens Støtteblad. 



Endelig have vi i Fig. 4 og 9, I, to Tilfælde, i hvilke Knoppen opstaar før Støtte- 

 bladet. Paa den første, hvis Bygning er usædvanlig regelmæssig, træder Støttebladet endnu 

 frem udvendig som en Hæl; det er dannet ved Celledeling og Cellestrækning (begyndt 

 Deling) i 1ste og 2del Periblemlag. Paa den anden træder det næppe frem udvendigt og 

 vil rimeligvis heller ikke gjøre det i højere Grad; det vil paa den udviklede Blomst være 



colylen aber entspringen die normalen Seitenzweige aus den Blattaxeln d. h. oberhalb der Blätter, 

 in dem spitzen Winkel, den das Blatt mit dem Stamm bildet Solehe Zweige werden Axel- 

 sprosse genannt«. 

 ') Set.Ex. I, 1, 2, S; II, 23, VI, 13, l'i, 17, IS, o.s.v. Sachs's Lehrbuch, 1870, fig. 109, 121, 136, o.s.v. 



