41 



findes derimod saadanne, udvikles de i nogle Tilfælde bestemt efter deres Akselsnop 

 og paa den (Ånthemis), i andre ligesaa bestemt før den, og ere da undertiden 

 mere skilte fra den end sædvanligt (Rudbeckia). Der viser sig aldeles ingen Forskjel 

 i Anlæg og Udvikling af Blomsterne, hvad enten det ene eller det andet er Tilfældet. 

 Hvad der her iagttages ved Sammenstilling af flere Slægter, stemmer altsaa med og 

 bekræfter Rigtigheden af det hos Korsblomsterne indenfor den enkelte Arts Metamor- 

 fose iagttagne. Den samme Modsætning mellem den vegetative og florale Region 

 findes her som hist, idet alle vegetative Knopper, hvis Genesis jeg har undersøgt, op- 

 staa længe efter deres Støtteblade, og Overgangen fra den ene Region til den anden 

 sker paa samme Maade, snart jævnt, snart i Spring, dog aldrig saa jævnt som hist. 



. Da Blomsterdannelsen først tager sin Begyndelse, naar Kurvlejet har antaget eller 

 næsten antaget sin blivende Form, og da Vækstpunktet omtrent samtidigt dermed 

 maa antages at ophøre med sin Virksomhed, følger heraf, at en Deling af Vækst- 

 punktet er en Umulighed. Men man vil endvidere overalt se (som paa I, 15; II, 

 2), at Blomsterne, saa længe de endnu kun indlage et lille Parti af Kurvlejet, an- 

 lægges langt til Siden for Stængelens Midtlinie, og neden for det Punkt, hvor 

 Vækstpunktet har ligget eller efter den luftfyldte Marv og de andre Forhold at dømme 

 maatte ligge, hvis det endnu kunde kaldes existerende. Det vil ialfald være umuligt 

 at antage dets Existens, naar Blomsterdannelsen endelig naar Kurviejets Top, og de 

 sidste Blomster anlægges lige over Vækstpunktets Plads. Blomsterdannelsen frem- 

 kaldes ved en Foryngelsesproces i Stængelspidsens yderste meristematiske Væv, og 

 det hele Forhold viser os, i hvor ringe Grad Vækstpunktets Virksomhed og nye 

 sidestillede Kaulomers Anlæggelse afhænge af hinanden. 



. Prokambiumdannelsen sees oftest et Stykke indenfor den yderste Grænse af det ikke 

 ordnede Cellevæv. Vil man sætte Pleromets Begyndelse der, hvor de regelmæssige 

 kappeformede Cellelag ophøre, finder Prokambiumdannelsen altsaa Sted inde i Plero- 

 met; vil man derimod sætte den ved denne, maa man antage, at der gives et uordnet 

 Periblem, der i Intet kan skjelnes fra det uordnede Pierom i Stængelspidsens Indre. 

 Tillige kunne mange af de øverste Nydannelser (t. Ex. de smaa Knopper Fig. I, II) 

 findes beliggende oven over det Sted, hvor Udprægningen til Prokambiumceller tager 

 sin Begyndelse. 



. Knopdannelsen i Kurven udgaar aldrig fra det første Periblemlag, men i Regelen fra 

 det straks under dette liggende Cellevæv. Hint hæves udelt i Vejret. 



. Hvor Bladdannelse paa Kurvlejet forefindes, sees den i alle Tilfælde at sætte 1ste 

 Periblemlag i Arbejde, hos Ånthemis og andre, med svage Dækblade forsynede, 

 Slægter i Begyndelsen (maaske altid?) endog kun dette. 



Vidensk. Selsk. Skr., 5 Bække, Dalurvldensk. og malhem. Afd. 10 B. I. 6 



