42 



3. Papiliouaceæ. 



I sin «Allgemeine Morphologie», siger Hofmeister, S. 430: «Sehr deutlich ist es 

 auch bei der ersten Anlegung der Inflorescenzen von Papilionaceen, z. K. von Amorpha 

 ersichtlich, dass die Seitenachsen früher Ober den Umfang der Bauplachse heraus treten, 

 als die sie stützenden Blätter»; og S. 411 om Amorpha fruticosa, atter: «Die halbkugeligen 

 Anfänge der seitlichen Achsen der Traube sind früher sichtbar, als der spitzlichen Stütz- 

 blätter». Da han betragter dette Fænomen (sammesteds S. 411) som en «Theilung der 

 nackten, die jüngsten Blaltanlagen überragenden Spitze des Stangels», har del altsaa sin 

 Interesse at undersoge netop et af hans egne Exempler. 



Over for en saa bestemt og gjentagen udtalelse af en Mand som Hofmeister om 

 Støttebladenes Fremkomst efter deres Akselknopper hos Amorpha fruticosa, har det i 

 højeste Grad forbavset mig, at mine Undersøgelser førte mig til et ganske afvigende Re- 

 sultat, hvorved Planten imidlertid vinder i Interesse; jeg har gjentaget mine Undersøgelser 

 saa mange Gange og studeret mine Præparater med saa megen Omhu, at jeg ikke kan 

 tvivle paa deres Rigtighed, og jeg kan kun tænke mig, at Hofmeister og jeg ikke have 

 havt samme Art for os. I Stedet for at Bladene nemlig anlægges efter Akselknopperne, er 

 for det første det modsatte Tilfældet. 



Ved Betragtning af Fig. 23, II, vil man let komme til den Anskuelse, at de øverste 

 med «/» betegnede Sidedannelser ere Blade; deres Form, der næsten straks er mere 

 opadkrummet og spids, end Knoppernes plejer at være; den jævne Overgang fra dem til 

 de neden for staaende utvivlsomme Støtteblade (/), og endelig den Del, som det første Peri- 

 blenilag tager i deres Oprindelse, hvad Fig. 17 og 18, II anskueliggjøre, — alt dette 

 viser os det. Endelig ere ogsaa de virkelige Knoppers egen Fremkomst et Bevis mod 

 Hofmeister. Denne er nemlig følgende. 



I Fig. 18 og 19 vil man se forskjellige Blade paa et noget videre Udviklingstrin 

 end det i Fig. 17 tegnede, men endnu sees der ingen Knopper i deres Aksler; dog be- 

 mærkes der nogle ejendommelig langstrakte Celler inden for Bladakselen. Uden at jeg 

 nærmere er i Stand til nøje at angive Celledelingerne, tror jeg dog, da jeg saa ofte har 

 fundet disse Celler, hvor Knopperne vare ifærd med at danne sig, at turde sælte dem i 

 Forbindelse med Knopdannelsen. Af Fig. 20—22, II vil man nemlig se, at Knoppen ud- 

 vikler sig af Bladets Grund og selvfølgelig, hvad ogsaa Fig. 23 viser, kommer til at sidde 

 paa denne og kun for en yderst ringe Del staar i direkte Forbindelse med Hovedaxen. I 

 Fig. 19—23 vil man i Bladets Midtlinie se den begyndende Prokambiumdannelse. Oven 

 for disse Prokambiumceller og lige inden for Bladakselen finder den Celleudvikling Sted, 

 ved hvilken Knoppen bliver til. Efter Fig. 21 synes det, som om 1ste Periblemlag, der i 

 Fig. 18— 20 netop sees at strække sine Celler saa stærkt i radial Retning, havde delt sig i to 



