4b 



I Knoppens nedre Halvdel er i delte, som i alle andre Tilfælde, Regelmæssigheden i 

 Bygning ikke saa stor som i den øvre, fordi Bladets mindre regelmæssige og anderledes 

 ordnede Væv (Prokamblumdannelsen er begyndt i Bladet ved c) dér steder op til den. Den 

 omtalte inderlige Forbindelse mellem Blad og Akselknop sees ogsaa lier udtalt paa det 

 klareste. 



Knoppen anlægges efter sit Støtt(!blad, men temmelig liurligt, saa at jeg ikke vover 

 at sige, at der altid er ældre Blade oven over den paa Axen, naar dens Dannelse begynder. 



Lupinus mulalilis har en særdeles regelmæssig Bygning i sin kegledannede 

 Stængelspids, og en lydelig Plerominitialgruppe neden for nogle faa Periblemlag. Alle 

 Nydannelser opstaa langt nedenfor Vækstpunktet, og tillige har jeg overbevist mig om, at 

 man kan finde mere end et Blad oven for den yngste Knop. 



Medicago sativa (II, 24). Den kuppelformede Stængelspids i Blomsterstanden har 

 2—3 Periblemlag. Neden for den sees de sidestillede Epiblastemer, Knopperne med deres 

 Blade (f—g), og her have vi ofte paa samme Blomsterstand, lige som hos Sisymbrium, 

 den smukkeste Overgangssuite fra smaa, af lange Blade støttede Knopper ved Blomsterstandens 

 Grund til rent bladløse Knopper lige under Stængelspidsen. Paa enkelte Præparater har jeg tyde- 

 ligt kunnet se Tangentialdelioger i Knoppens 1ste Periblemlag, der fremkaldte Dannelsen 

 af den lille Hæl, /, paa de øverst eller midt paa Blomsterstanden stillede Knopper, ganske som 

 hos Korsblomster og Kurvblomster. Vækstpunktet viser sig, aldeles uberørt af Knopdannelsen, 

 at hævde sin Plads i Stængelens Midtaxe og være højere beliggende end de øverste Side- 

 dannelser, selv naar disse ere Kaulomer. 



Et Fænomen, som Omstændighederne ikke have tilladt mig denne Gang ât forfølge 

 videre, er den af Wydler og Bravais hos mange Papillonaceer omtalte Dannelse af 

 »gemmæ accessoriæ» '). Hos Medicago sativa tror jeg dog at turde paastaa, at Knopperne 

 anlægges i nedstigende eller, som man egenlig burde sige, i «stængelflyende» Udvikling ud 

 ad Bladstilkens Grund i to alternerende Rækker. Det interessanteste er, at Knopperne 

 staa paa Bladgrunden. Jeg tror, at Wydler næppe har Ret i, at de oprindeligt staa i 

 en Linie og at Zigzagstillingen er et senere Udviklingstrin. 



Cytisus Laburnum. Paa Blomsterstanden bemærkes det samme Forhold mellem 

 Knop og Støtteblad, som hos foregaaende Plante: en omtrent samtidig Udvikling af Dobbelt- 

 organets to Dele. 



Trifolium pralense. Ligeledes vil man hos denne, ved at gjennemgaa en Del 

 Blomsterstande, kunne træffe de samme Relationsforhold som lios foregaaende og hos 

 Cruciferæ. De øverste Blomster synes helt at mangle Støtteblade*). 



Flora I860, S. 21, og Ann. d. se. nai., Sér. II, t. 7. 



Jvfr. Hofmeister, Allgem. Morphol. S. 430, og Fig. 134, S. 498. 



