46 



De anførte Iagttagelser inaa være tilstrækkelige til at vise, 

 at der i denne, som i de to foregaaende Familier, linder Knopdannelse Sted i Blomster- 

 standen saavel med forndgaaende som med efterfølgende Stnttebladdannelse, uden at der 

 heri kan erkjendes nogen som helst Væsensforskjel, 



at Knopperne ofte først komme frem i Akslerne af Blade, der staa langt neden for Stængel- 

 spidsen og neden for yngre Blade {Amorpha), 



at der ikke finder nogen som helst Vækstpunktdeling og endnu mindre Vækstpunklkløvning 

 Sted af den altid meget smukt byggede Stængelspids, 



at det, som er iagttaget med Hensyn til den histologiske Udviklingshistorie af disse Planters 

 Kaulomer og Phyliomer, stemmer med det i det T'oregaaende som almindelige Kesultater 

 opstillede; Knopdannelsen paa Bladgrunden hos Amorpha fruticosa bør herved nævnes 

 som et interessant Extrem. 



4. Graiuinaceæ. 



Sammen med Amorpha anføres Græsblomsterstande af Hofmeister') som Exempler 

 paa, at Støttebladene træde senere frem end deres Akselknopper, og sammesteds nævnes 

 Triticeernes Blomsterstande som «ganz besonders» gode Exempler paa « Theilung der nackten 

 die jüngsten Blattanlagen überragenden Spitze des Slängels». Særligt anføres Seeale céréale, 

 Ely mus arenariiis og Poa annua. Jeg har derfor undersøgt flere Græsblomsterstande, og 

 mine Resultater ere følgende. 



Stængelspidsen har jeg overalt fundet kegleformet, undertiden meget høj, med 

 jævnt afrundet Top og stejle Sider, og det hvad enten den var ren vegetativ eller floral 

 (III, 5, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 13, o. s. v.). Dog er den højest i Blomsterstandene. Hos ganske 

 unge Blomsterstande, der netop have begyndt Udviklingen af Sideaks, har jeg fundet (nøgne) 

 Stængelspidser af en ganske paafaldende Længde og med næsten parallele Sider (Fig. 15, 

 III, der ikke engang fremstiller et extremt Tilfælde). 



Vi ville først betragte den af Hofmeister nævnte Secale cereale (Fig. 1 — 7, III). 



Et ganske ungt Aks sees i Fig. 5, III; den kraftige (vegetative) Bladdannelse ved 

 dets Grund uden Knopdannelse eller med Knopdannelse længe efter Bladdannelsen sees 

 brat at gaa over til en tilbagetrængt Bladdannelse med mere samtidig Knopdannelse; 

 Knoppen r staar endnu betydeligt tilbage for sit Støtteblad; Knoppen s er allerede kraf- 

 tigere, skjøndt højere stillet paa Aksen, og dets Støtteblad svagere; ved m og t er Blad- 

 dannelsen yderligere indskrænket og Knopdannelsen kraftigere. Ved p (se Fig. 4) findes endnu 



1) Allgem. Morpliol., S. 430. 



