51 



paa denne Figur; D"- opstaar langt neden for Spidsen af Z*", som uforstyrret indtager 

 Centrum i den lille Kvast, ganske som hos Valeriana Phu (se nedenfor S. 61). 



Af andre Græsarter har jeg betragtet følgende, uden dog at foretage histologiske 

 Undersøgelser af dem. 



Lolium complanatum. Bladet opstaar her, i alt Fald undertiden, ikke kort før sin 

 Knop, hvilket sikkert staar i Forbindelse med den kraftigere udvikling, som det overhovedet 

 faar i sin Egenskab af nedre Yderavne. Knop og Blad synes afvekslende at være de højest 

 stillede Nydannelser paa Axen. Den stærke Zigzagbøjning, som denne har, og som mulig 

 kunde antages for et Tegn paa en Vækstpunktkløvning, viser sig straks, naar Knoppen an- 

 lægges, og foraarsages sikkert af dennes stærke udvikling og Størrelse i Forhold til Slæn- 

 gelspidsen. 



Poa annua |Fig. 8 og 9, III). Paa Hovedaxea sees en lignende Udviklingsgang som 

 hos 8ecale og Hordeum. Den vegetative Bladdannelse hører pludselig op, og Dækblad- med 

 floral Knopdannelse tager sin Begyndelse. Støttebladene synes aldrig at mangle for Knop- 

 perne af 1ste Orden i Blomsterstanden; disse udvikle straks Sidegrene, og de første af 

 disse i hver Blomsterstand ligge alle paa samme Side af denne, d. e. Knopperne paa den 

 ene Side af Axen ere indbyrdes homodronie, men antidrome med dem paa den modsatte 

 Side. (Fig. 8—9, der fremstille en og samme Blomsterstand fra to modsatte Sider, vise 

 delte). Knop- og Bladdannelse i Smaa-Aksene er omtrent samtidig, dog kommer Knoppen 

 maaske lidt senere til Verden end Bladet; men ved sin kraftigere Udvikling bliver den hur- 

 tigt langt kolossalere end Bladet, ja selv end Stængelspidsen, som derfor tvinges til Siden, 

 og saaledes, ligesom hos Lolium, afvekslende kastes til hojre og venstre (Fig. 16, III). 

 Knoppen I er her den sidste Nydannelse paa Axen, hvis Slængelspids kaster sig til venstre 

 og saaledes faar en ny Vækstretning. Man har her tillige et Exempel paa, at man ikke altid 

 maa slutte fra en vis Forskjel i Størrelse mellem to unge Organer tilbage til en lignende 

 Forskjel i Tiden for Anlæggelsen. Saavel \ed Grunden af Hovedaxens Endeaks (Fig. 8 — 9), 

 som af alle Smaa-Aks, der afslutte Sidegrenene, flnder den samme Forandring Sted i For- 

 holdet mellem Knopperne og Støttebladene, som oven for omtaltes under Seeale. 



Avena fatua. Fig. 17, III, viser fuldkommen Overensstemmelse med Flg. 16 uf Poa. 

 En kegledannet Stængelspids overrager altid den yngste Nydannelse, men kastes ligesom 

 hos hin ved Knoppernes stærke Udvikling afvekslende til højre og venstre Side. Af Knop 

 1 er den nu kastet til højre; ved næsle Knopdannelse vil den kastes til venstre; men naar 

 jeg efter al Analogi maa antage Vækstpunktets Beliggenhed som hos Seeale, Hordeum og 

 de øvrige Græsarter, som jeg har undersøgt i denne Henseende, Gnder der dog ingen 

 Vækstpunktkløvning Sted. Mod denne taler ogsaa det, at alle de af mig betragtede Stæn- 

 gelspidser hos Græsser (hvilke ikke ere faa), have (navnlig hvad Smaa-Aksene angaar) om- 

 trent samme (kegledannede) Form; og jeg anser ikke dette for muligt, hvor en virkelig 



