54 



Udprægningen i Blad (/) og Akselknop {g), som her er gaaet for sig. Bladet antager hur- 

 tigt den sædvanlige Bygning med Cellelag, som ved en fortsat Spaltning af dem tage til i 

 Antal, naar man fra Spidsen gaar ned mod Grunden, og Prokambiets Dannelse tager sin 

 Begyndelse (Fig. 4, 5, 6, IV, ved c); ved dette er der al mærke, at det ligger fjernere fra 

 Bladets Byg end sædvanligt. Ved Knoppens Dannelse er tvært imod Begelen, men vel i 

 Overensstemmelse med Udviklingen hos Amorpka, 1ste Periblemlag i Grunden af det op- 

 rindelige endnu temmelig præglose og halvkugleformede Epiblastem muget virksomt, og jeg 

 har ved næsten alle Knopper set det spalte sig (Flg. 4 og o), men iøvrigt tage ogsaa neden 

 under liggende Celler Del i Knopdannelsen (de under g med Kors mærkede paa Xyl. II). 

 Pleromrækker udpræges hurtigt (Fig. 6). Jeg kan nu ikke tvivle paa, at Epiblastemet, /, 

 Fig. 3, er et Phyllom; men jeg vil ikke undlade at henlede Opmærksomheden paa, at det 

 var meget mere berettiget her end hos de tre foregaaendc Familier at tale om et prægløst 

 Epiblastems «Deling» i Blad og Knop. 1 alt Fald fremgaar det tydeligt af Ldvikhngen, at 

 Knop og Blad danne et Dobbeltorgan, have fælles Fod paa Moderkaulomet, og udvikle sig i 

 en inderlig Forbindelse med hinanden. 



Hvad Spørgsmaalet om Deling af Vækstpunktet angaar, da kan der ingen Tale være 

 om dens Forekomst; thi hvis man ikke vil betragte de øverste Epiblastemer som Phyllomer, 

 kan man endnu mindre betragte dem som Kaulomer, efter som Hovedmassen af dem 

 aabenbart gaar med til Dannelsen af Bladene, og disse «prægløse Epiblastemer» dannes 

 altid til Siden for og uden for Topcellegruppen. Om «Kløvning er der altsaa endnu miudre 



Xyl. II. Salix nigricans, flversle. Del af en ung helt anlagt Rakle, 



Tale, og dette gjælder selv ved Dannelsen af det sidste Epiblastem paa Axen, ved hvilket 

 en Knop virkelig opnaar at blive den øverste Nydannelse paaAxen; dette sees af Træsnittet 



