56 



8. llmbelliferæ. 



Hos Skærmplanterne kunde man formode Kløvning af Vækstpunktet, fordi Fælles- 

 axerne ere saa reducerede og Sideaxerne saa sammentrængte, og virkelig angiver CI os 

 ogsaa her Forgrening ved «partition»'); men Sielers Undersøgelser over lUomsterdannelsen 

 i denne Familie-) saavel som Payers Figurer^) give aldeles ingen Antydning deraf, — tvert- 

 imod, thi Sideaxerne synes altid at anlægges i Spiral paa Randen af en bred «skiveformel» 

 eller i alt Fald kuppelformet Stængelspids. Jeg har undersøgt Æegopodium Podagraria, 

 Chærophyllum aureum, Antliriscus silvestris og Daucus Carota (den sidste dog ikke i histo- 

 logisk Henseende). Stængelspidsen i Blomsterstandene er overalt fladt kuppelformet (Fig. 12, IV) 

 med 1 — 2 sjeldent 3 Periblemlag, og Pleromrækkerne stile i en ret lodret Linie lige mod 

 dens Top. Hvor det er lykkedes mig tydeligt at se Dannelsen af Sideaxer, som i Fig. 9, 

 har jeg set Grunden til dem at lægges ved Celledelinger neden for 1ste eller 2det Peri- 

 blemlag, og Pleromrækker træde ofte som hos Chærophyllwn hurtigt op og med stor Regel- 

 mæssighed. Denne Knopdannelse ligger tydeligt langt fra Vækstpunktets Centrum, foregaar 

 altsaa ikke ved Vækstpunktkløvning, men den finder rigtignok undertiden Sted i en saa 

 stor Nærhed ved Vækstpunktet, at nogle af dettes periferiske Celler maaske undertiden tage 

 Del med i den. 



Dernæst have vi ved Bladdannelsen at henvende vor Opmærksomhed paa dens 

 Forhold til Knopperne. Hvor Sløtteblade overhovedet anlægges paa de nederste (yderste) 

 Grene i en Skærm (de inderste mangle dem ganske), ere de i Reglen meget smaa og an- 

 lægges samtidigt med eller efter Knoppen. Sieler angiver saaledes ogsaa'"), at de anlægges 

 kort efter Blomsten hos Heracleum Spondylium, Chærophyllum bulbosum o.fl., samtidig med 

 den hos Feucedanum Cervaria og Daucus Carota. I de Tilfælde, hvor de anlægges efter 

 Knoppen og tillige ere meget reducerede, har det været mig klart, at de som hos Anthémis 

 o. s. V. opstaa paa Knopgrunden. Ogsaa her kan man udtale dette med større Sikkerhed 

 end hos Sisymbrium; paa Knoppen, Fig. 9, er nemlig Støttebladet endnu ikke synligt, men 

 da den er en af de nederste Knopper i Skærmen, kan man med Sikkerhed sige, at det vil 

 komme frem, og vi ville da faa et Billede som Fig. 10 (i Oversigtsbillede i Fig. 8). Andre 

 Rilleder af det forskjellige Forhold mellem Knop og Støtteblad sees Fig. Il, hvor Bladet er 

 temmelig stort (omtrent som det til venstre i Fig. 7), og hvor Prokambiumdannelsen (c) er 

 begyndt, Fig. 7 (ligeledes uf Chærophyllum) og Fig. 12 (af Aegopodium, der, skjøndt den til- 

 syneladende aldeles mangler Svøb, dog har et saadant antydet ved de smaa Pukler, der 

 findes paa alle Knopgrunde og næsten danne en sluttet Ring Skærmen rundt). Hvor 

 Bladet er meget reduceret opstaar det ogsaa hos disse Planter alene i 1ste Periblemlag. 



') Bull. Soc. bot. de France, 1855, S. 78 og 502. '} Bot. Ztg., 1870, S. 361. 



3) Organogén., Tab. 88. ') L. c, S. 365. 



