61 



Celosia cristata. Uden i ovrigt at have afsluttet mine Undersøgelser af denne Plante, 

 tror jeg allerede nu at turde udtale, at Kamdannelsen ikke beror paa en Vækstpunktkløv- 

 ning, men snarere maa sammenlignes med Kurvdannelsen hos Compositeerne. Forskjellen 

 er væsenligt kun den, at vi, i Stedet for disses regelmæssige brede Stængelspidser, her have 

 en uhyre stor, uregelmæssig og kamformig, hen ad hvis Sider de med Støtteblade forsynede 

 Blomster opstaa i midtpunktsøgende Udviklingsgang. Hen mellem den Mængde af unge, 

 hurtigt af deres Støtteblade i Størrelse overfløjede. Blomster ser man i den unge Blomsterstand 

 den nøgne kraftige Stængelspids bugte sig som en uhyre Bjergryg, der er stejl med af- 

 rundet Aas. En senere Undersøgelse vil forhaabenlig give mig mere Details. 



15. Valerianaceæ. 



Valeriana Pliu. Tab. III, Fig. 23—28 vise Anlæggelsen af dennes kvaslstillede 

 Blomster. Akselknoppen, Fig. 23, bliver bredere, idet der udvikler sig to laterale Dannelser (11), 

 ■som dels træde stærkt ud for neden fra Knoppens Grund, dels adskille sig fra IMidtparliet (!) 

 ved en svag Indsænkning. Det er Midtblomsten og de to Sideknopper i en Kvast, som 

 derved ere grundlagte. Idet Knopperne saavel som Midtblomsten tage til i Volumen, træde 

 de mere ud fra hinanden. Dalen mellem hine og denne bliver tydeligere; samtidig blive de 

 oprindelig afrundede Sider af Knopperne fladere og stejlere (Fig. 24), og den nedre Del af dem 

 træder mere og mere valkformig frem, indtil vi have Støttebladene for Knopperne anlagte 

 (Fig. 25). Vi mode her paany Billedet af defi to Partier sig «delende» Epiblastem. Jeg kjender 

 ikke den histologiske udviklingshistorie, men jeg kan ikke tvivle paa, at Støltebladet opstaar 

 efter sin Knop og tillige paa den. I Fig. 26 er Udviklingen videre fremskreden, idet Side- 

 knopperne nu forøge deres Volumen lodret paa Kvastens Plan, udformes af dem lidt efter 

 lidt en ny Kvast, med sin Midtblomst (II, Fig. 27) og sine to Sideknopper (III), og den 

 samme Udviklingshistorie som ved den første Kvast gjentager sig. En saadan ung Kvast, 

 set ovenfra, er tegnet Fig. 28. Den højre Side af den er trykket ned og bredt ud; den 

 venstre sees lidt mere fra Kanten. Da jeg ikke kjender den histologiske Udvikling af denne 

 Kvast, kan jeg ikke sige om en Vækstpunktdeling finder Sted; en Kløvning er der i alt Fald 

 ikke, thi en saadan kan ikke tænkes, hvor Midtpartiet i Axen forbliver i Virksomhed en 

 rum Stund efter, at de to Sideknopper samtidigt ere opstaaede. I den senere Udvikling 

 forholde de sig ikke altid lige kraftig, hvad en Sammenligning af den hHJre og venstre 

 Side i Fig. 25 og 27 viser. 



