64 



c. En extraaxillar Knop; de enkelte Arme eie Ribberne i et haandribhet Blad. 



Naudin (Ann. se. nat. Sér. IV, T. 4, 1855, S. 5. Comptes rendus, T. 41 , 1855, S. 720 og 1857). 

 Han udtaler ikke nogen bestemt Mening om, hvorledes den extraaxillære Knop kommer paa 

 sin Plads; se under 111. A. 



d. En cxtraaxillær Knop; hver enkelt Arm er et selvstændigt Blad. 



Mohl, tjber den Bau und das Winden von Ranken u. Schlingpflanzen. 1827, S. 43. Slyngtraaden 

 regnes til «Cirrhi ramales». 



Warming (Videnskabelige Meddelelser fra den naturhistoriske Forening i Kjøbenhavn, 1870). 



(Chatin, kommer i Bull. Soc. bot. Fr. XII, 1865. S. 370, til det Resultat at «La vrille simple et 

 le corps des vrilles rameuses sont toujours de nature raméale; les divisions de la vrille ré- 

 pondent les unes à des rameaux, les autres à des feuilles».— Men hvor denne Gren har sin 

 Plads siges ikke). 



C. En Gren fra den akselstillede Knop. 



Fresenius (Flora 1842 og 1843). 



Guillard (for den flerarmede Slyngtraads Vedkommende; de enkelte Arme ere Binde; Dull. Soc. 

 bot. Fr. IV. 1857. S. 750. Hans Mening er mig iovrigt ikke ret klar). 



IV. Et Organ ' sui generis ». 



Chatin. 1857. (Bull Soc. Bot. Fr. IV. S. 145). 



At denne Oversigt skulde være fuldstændig, er usandsynligt; at den skulde have anbragt hver For- 

 faller paa hans rette Sted, er næsten umuligt; thi Anskuelserne ere oftest saa ufuldstændigt og derved uklart 

 fremsatte, at det ikke er muligt at pointere en Forfatters Anskuelse saa skarpt, som et Skema som oven- 

 staaende nodvendigvis vil og maa give det. — Den Anskuelse, om hvilken de fleste nu til Dags flokke sig, er 

 Al. Brauns, at Ranken (den enarmede som den flerarmede) er et Forblad paa den akselstillede Kvast; thi 

 hertil slutte sig Morfologer som Wydler, Rohrbach, Doll, Schnizlein o. s. v. , og af franske Botanikere 

 Guillard, Lestibo u do is. — Jeg skal ikke indlade mig paa at diskutere hver enkelt af disse mangfoldige 

 Anskuelser; gjennem mine Undersøgelser og de af dem uddragne Resultater giver jeg mine Grunde mod 

 dem eller for dem. 



Hvad (1er her nærmest interesserer os, er Spwrgsmaalet, om en Kløvning af Vækst- 

 punktet finder Sted paa noget Udviklingstrin eller ved noget Organ. Thi dette er, saavidt 

 jeg ved, første Gang, udtalt af Ørsted'), og dernæst ligeledes af Rohrbach-), hvis Op- 

 mærksomhed vel er hieven ledt hen paa denne Sag ved Videnskabernes Selskabs Opgave, og 

 som kommer til samme Resultat som Ørsted. Disse to ere tillige de eneste, der have 

 beskæftiget sig med udviklingshistorien (Guillard synes dog ogsaa at have taget Hensyn 

 til den), og Angivelserne vinde derved i Betydning; alle Andre have kun taget Hensyn til 

 Taxologien, Anatomien eller teratologiske Tilfælde. 



') Vid. Medd. 1862, S. 337, og 1869, S. 121 — 122. Det er ikke bestemt udtalt, om han ved «Klovning. 



nærmest forstaar den Hof mcislerske «Theilung» eller en Klovning i den Forstand, i hvilken jeg 



ovenfor har taget dette Ord. 

 '} Beitr. z. Kenntn. einiger Hydrochaiideen, 1871. 



