68 



den derimod straks undertrykl, hell eller saaledes, al deu lader Spor tilbage ved Armens 

 Grund. 



1 den llerarmede anlægges de efterfølgende Epiblasteiner (Slyngtraadens Arme) efler 

 en tydelig udtalt Spiral, hvad jeg allerede har fremhævet tidligere*) uafhængig af Hugo 

 IVlohl, hvis Afhandling: «Über den Bau und das Winden von Ranken und Schiingpflanzeni>, 

 1827, jeg da ikke kjendte. Giiillard synes at have gjort samme Iagttagelse-). Jeg har 

 ogsaa (1.0.) fremhævet, at de to første Arme, der komme frem efter den udadvendte 

 Hovedarm (r'), vende til Siderne omtrent som Knopkimbladene paa en af de almindelige 

 Akselknopper, hvilket man vil se al Fig. 34, V. 



Men naar Armene i den flerarmede Slyngtraad anlægges efter en Spiral, som 

 Bladene paa en Knop, og altsaa ikke kunne bredes ud og lægges ned i et Plan som 

 Ribberne i et haandribbet Blad^), saa er det en ny Grund til ikke at opfatte den hele Slyng- 

 traad som et saadant; den maa da være et Kaulom, der anlægger nye, laterale Epiblastemer. 

 Da jeg, hvad jeg senere vil komme tilbage til, maa anse Bladet med dets Akselknop for to 

 nøje sammenhørende Organer, for et Dobbeltorgan, hvis lo Dele have hver sin Funktion, og 

 af hvilke Bladet i Regelen er stillet neden for Knoppen, bliver Slyngtraaden altsaa et saadant Epi- 

 blastem, ved hvilket der ikkun er det Afvigende, at det er stillet uden for den Spiral, som 

 de andre Axens Epiblastemer danne. I enkelte Tilfælde undertrykkes den ene Side af Epibla- 

 slemel. Knoppen, i sin Virksomhed, og Slyngtraaden bliver da faktisk næsten alene et Blad, 

 i andre Tilfælde fungerer Knoppen og anlægger nye som Slynglraade udviklede Blade. 



Ved denne Betragtningsmaade synes den Anskuelse, ifølge hvilken Slyngtraaden 

 er et Blad, enkelt eller sammensat (Braun, Wydler, Rohrbach o. s. v. se S. 62), paa 

 en smuk Maade al kunne forenes med den, efter hvilken den er en Gren (Naudin, Ørsted 

 o. s. V.). Tillige ville alle Monstrositeter, som ere afbildede t. Ex. hos Naudin''), det 

 ikke sjeldne Tilfælde, at Armene i den flerarmede rykkes ud fra hverandre, idet hver 

 eller dog flere af dem faa et tydeligt Stængelstykke under sig, del Tilfælde, at en 

 Knop sidder paa Grunden af et tildels monstrøst Blad o. s. v., paa en smuk Maade finde 

 deres Forklaring. Slyngtraaden er paa disse Monstrositeter i Færd med al gaa over i 

 en ren vegetativ Gren; de store Blade der sees, a paa Naudins Figurer, ere kun Hoved- 

 armene, som vakle mellem ren vegetative Bladform og Slyngtraaddannelse; de øvrige 

 Arme ere dels endnu smaa Slyngtraade, som i Fig. 2, dels ere de gaaede over i Nedre- 

 blade paa den Knop, der er en videre L'dvikliug af Slynglraadens Vækstpunkt. Lige- 

 ledes vil den af Decaisne^) omtalte iagttagelse, al Slynglraadene undertiden blive blom 



') Videnskabelige Meddelelser fra den Nalurh. Foreiiini;, 1S70, Fig. 6 og 7, S. 4(i5. 



2) Bull, de la Soc. bot. de France, 1857, S. 752. 



') jvfr. Wydlers Tegning i Flora 18G0, S. 3üü. 



') Ann. d. se. nat., S. IV, T. 4, Tab. I. 



*) Bull. Soc. bot. de France, 1S07, S. 7S7. 



