87 



sig ganske som de Knopper paa den slyngtraadbærende Gren, som vi ovenfor fortes til at kalde 

 dennes Akselknopper. Denne Gren og Kimplanten stemme altsaa nøje overens i Bygning. 



Vitis vulpina (Fig. 21— 25, 27, VI) er langt interessantere end de foregaaende to. 



Stængelspidsens Form er ikke saa uforandret; snart er den lav kuppelformet, 

 snart meget flad og næsten svagt indbugtet (Fig. 23, VI), saa at den minder om en Stængel 

 af Eijdrocharis og ValUsneria i første Klovningsstadium. 



Af Pig. 23 vil man se, at Forgreningen ikke er langt fra at foregaa ved virkelig Kløv- 

 ning. Nederst til venstre sees Grunden af et Blad, der endnu ingen Akselknop har; derpaa 

 følger til højre et yngre Blad, ved hvilket jeg maa henlede Opmærksomheden paa de usæd- 

 vanlige Cellerækker, der, næsten som Pleromrækker i en Knop, findes i Grunden af Bladets 

 øvre Halvdel. Efter dette Blad er der i Axen paabegyndt Dannelsen af et tredie Organ [v), 

 hvorved Stængelspidsen har antaget sin brede Form. Paa Grund af, at dette Organ an- 

 lægges saa dybt inde i Axen, neden for tredie Periblemlag, maa jeg anse del for et Kaulom, 

 en Slyngtraad, hvilket ogsaa Betragtningen af de forudgaaende Dannelser har bestyrket. 

 Midt i Stænglen sees en meget tydelig Pleromrække, foruden nogle mindre regelmæssige til 

 Siderne for den; men for oven har der ved m uddannet sig et Par Tvercellerækker, lodrette 

 paa disse Pleromrækker, og aabenbart homologe med dem, vi have set hos Hydrocharideerne. 

 Slyngtraadens Vækstpunkt ligger til venstre herfor, men Hovedstænglens, P, ligger egenlig 

 lidt til højre derfor. Heraf maa jeg slutte, at om der end ikke finder en Kløvning Sted, er 

 det dog meget nær derved, og en Deling af Vækstpunktet tør man i alt Fald antage. 



I de fleste andre Tilfælde har jeg derimod fundet, at Slynglraads-Dannelsen foregaar 

 paa samme Maade som Blomsterdannelsen i de fleste Tilfælde i Cyclantlieras Hanblomster- 

 stand; Axens Midtlinie ender altid i den meget lave kuppelformede Stængelspids, og de nye 

 Kaulomer opstaa tydeligt fjærnede fra Midtlinien. 



Paa den anden Side har jeg hos denne Plante ogsaa set Tilfælde, i hvilke Slyng- 

 traaden, som hos Ampelopsïs, opslaar endnu mere fjærnet fra Vækstpunktet, altsaa endnu 

 tydeligere som Sideknop. 



Hos ingen anden Ampelidé har det imidlertid været mig saa vanskeligt at afgjøre, om 

 en given yngste Nydannelse var et Phyllom eller et Kaulom, som her, og der forekommer Til- 

 fælde, hvor et bevisligt Blad anlægges lige saa nær Centrum af Axen, som Slyngtraaden i 

 Fig. 23. Saaledes er den Nydannelse, der i Fig. 21 ligger øverst til venstre, utvivlsomt et 

 Blad, thi /* paa den modsatte Side har sin Slyngtraad, z>*, over for sig. Men dette Blad har 

 til sin Basis næsten Halvdelen af hele Stænglens Ende, saa at Stængelspidsen er bleven 

 lidt excentrisk; det synes næsten at opstaa ved en Kløvning af denne. Ved Kløvning af et 

 Organ forudsættes imidlertid nødvendigvis, at de to nydannede Organer ere af samme 

 Natur som det kløvede; et Kaulom kløver sig i to Kaulomer, men ikke i to Phyllomer eller 



