i Phyllom og Kaiilom. Enten maa vi her antage, at Kaulom og Phyllom ere aldeles iden- 

 tiske, eller, at et Blad kan opstaa saa nær Vækstpunktet og af dettes Celler, at det væsen- 

 ligt indvirker paa Stængelspidsens Form og Retning. 



Slyngtraadene frembyde imidlertid ogsaa under deres senere Udvikling meget 

 interessante Sider, navnlig ved deres første Forgrening (ved hvilken det i Regelen bliver 

 staaende); ved denne kunne vi ikke være i Tvivl om, hvad der er Phyllom, og hvad der er 

 Kaulom; thi paa en ung Ranke, som Fig. 22 og 27, ved man altid, at den yderste (nederste) 

 Dannelse (/) er et Blad, de to andre {v — «;•) Slyngtraadsgrene, altsaa Kaulomer. Ved 

 Slyngtraadens Forgrening finder nu Kløvning Sted af en lige saa utvivlsom Natur som hos 

 Hydrocharis og ValUsneria. 



Af den i Fig. 25, afbildede unge Slyngtraad ser man endnu ikke, hvordan Forgre- 

 ningen vil gaa for sig; men den synes snarere at spaa en Sideknopdannelse end en ægte 

 Kløvning, og w-, Fig. 21, synes i Virkeligheden ogsaa at forgrene sig ved Sideknopdannelse. 

 Betragter man imidlertid Slyngtraadene Fig. 22, 24 og 27, synes der ingen Tvivl at kunne 

 være om, at en ægte Kløvning finder Sted. Thi Dalen mellem de to Knopper ligger aabenbart 

 i Midtlinien af hele Slyngtraaden, og dennes midterste Pleromrækker løbe i ret Linie lige op 

 mod den, men afbrydes paa samme Maade som hos Hydrocharideerne af de med m mærkede 

 Tvercellerækker, der skille de to nye Vækstpunkter eller Knopper fra hinanden. Af disse 

 er det den nærmest Bladet, /, liggende, der jo udvikler Hovedaxen af sig, hvis Pleromrækker 

 anlægges hurtigst og smukkest. Disse Tilfælde maa jeg uden Betænkning tyde som Kløv- 

 ning af Vækstpunktet. 



Mine Resultater med Hensyn til Forgreningen hos Ampelideerne ere altsaa følgende: 

 Slyngtraadens Dannelse paa Hovedaxen finder Sted snart ved Kløvning af Vækst- 

 punktet, snart uden al indvirke paa dettes Arbejde, paa Axens Side, uden samtidig Dan- 

 nelse af Støtteblad. Paa samme Maade forgrener den sig ogsaa. Hos Ampélopsis opstaa 

 dens Grene i Regelen som ægte Sideknopper; hos Vids vulpina, hvor det som oftest bliver 

 staaende ved den første Forgrening, er denne i de fleste Tilfælde en Kløvning. Mellem 

 disse to Forgreningsmaader findes alle Overgange, og Kløvning af Vækstpunktet kan derfor 

 ikke opfattes som ens Forgreningsmaade, der i noget væsenligt Punkt er forskjellig fra 

 Forgrening ved Sideknopper. 



20. Asclepiadeæ. 



Åsclepiadeernes extraaxillære Blomsterstande have endnu ikke været Gjensland for 

 Undersøgelse med Hensyn til deres Anlæggelse. Efter Bladstillingsforholdene m. m. blive de 

 almindeligst tolkede som de ved Sideaxernes. Magt-Ran til Siden trængte Hovedaxer, og 



