95 



18, 19, 29, VII, og Tig. 3, VIII.). Straks ved Knoppens første Fremkomst sees undertiden 

 et noget usædvanligt Forhold, som især har været mig paafaldende hos Datura (Fig. 4, VIII). 

 Det er, som om Bladet rykkedes ud fra Stænglen ved et indskudt Cellevævsparti, der endnu 

 ikke har hvælvet sig i Vejret, saaledes som Knopperne ellers straks gjøre. 



Vrdi Datura med Knopdannelse i oftest begge Forblades Aksler (Fig. 27, VII) føres vi 

 gjennem Solanum nigrum (Fig. 18, 19, VII; 3, VIII), hvor der baade findes Tilfælde, i hvilke 

 Knopdannelsen i 1ste Forblads Aksel udebliver, og i hvilke den finder Sted, ti\ Fhijsalis, Pe- 

 tunia o. s.v., med Knopdannelse i kun det 2det Forblads (Fig. 28 — 29, VIII). Men der er 

 endnu et Par Skridt at gjøre, før vi naa Yderpunkterne. Det næste er, at Skuddene i 

 Sympodiet folge saa rask efter hverandre og trænges saa tæt sammen, idet Forbladene 

 samtidigt mere og mere tabe Løvbladkarakteren og faa Højbladenes Udseende, at det hele 

 Sympodium bliver en virkelig Blomsterstand. Scopolia er paa gode Veje dertil'), men tager 

 ikke Skridtet helt ud, thi Forbladene ere begge tilstede og beholde L øvblad karakteren, og 

 Stængelstykkerne ere forlængede (dog kun hvert andel). Anderledes med Hyoscyamus. 

 De første Skud i Sympodiet paa en Kimplante ere endnu 2-bladede (Fig. 6, VIII), med Knop- 

 dannelse alene i 2det Forblads (w's) Aksel; men senere udvikles Iste Forblad (m) aldeles 

 ikke. Forøvrigt fortsættes Udviklingen uforandret; idet Knop hurtigt udvikles af Knop, og 

 idet Spiralerne-) i to paa hinanden følgende Skud, ganske som før, altid ere antidrome, 

 fremkommer den ensidigt indrullede Blomsterstand (cijma scorpioidea De Cand. , «Sviklen») 

 med en Række Dækblade (Bladene n eller /-, eller Forbladene Nr. 2 1 det tobladede Skud) 

 paa hver Side. Men saa snart vi faa denne bladbærende Svikkel for os, have vi ogsaa 

 Knopdannelse ved Vækstpunktkløvning. Allerede i Fig. 6, VIII, fremtræder denne, skjøndt Dalen 

 mellem de to Knopper, af hvilke I fungerer som Hovedaxe og direkte udvikler en Blomst, 

 medens II fungerer som Akselknop for n, ikke er lige i Midtlinien af det hele Legeme 1 — il. 

 1 Fig. 5, VIII, er Kløvningen derimod renere; I er den ældste Blomst; II den næste i Alder; 

 III er en Knop, der fremtræder som Akselknop for Bladet n^ paa Axen af II. Denne Knop 

 har strakt sig stærkt i lateral fletning og vil paa et næste Trin lade to Knopper fremgaa 

 af sig, der adskilles ved en paa n- lodret og midt over 111 gaaende Dal. Fig. 7 og 9 vise 

 dette; af de to i Fig.7 tegnede Knopper bliver I til Blomst, 11 til «Akselknop» for det Blad 

 «', der opstaar paa dets Grund, aabenbart først efter, at Kløvningen har taget sin Be- 

 gyndelse. I Fig. 9 ere IV og V de yngste, ved Kløvning netop anlagte, Knopper. 



Det histologiske Billede af Fig. 7 sees i Fig. 8. Hvad her særligt er at fæste Opmærk- 



>) jfr. Warming, Botan. Tidssk. III Bd. 



*) Spiralerne synes ofte at være modsat af dem, der findes hos de andre Solaneer. Ogsaa er Hyoscy- 

 amus den eneste Solané, hos hvilken det forste Bægerblad ikke staar lige for et Frugtblad (Wydler, 

 Flora, 1859, S. 19). 



