97 



svikkelformede Blomsterstand er det samme Tilfældet; i den bladbærende kraftige Svikkel 

 hos Eyoscyamus ere de derimod Kløvningsknopper, og Forgreningen en fortsat Kløvning. 



%%. Crassiilaceæ. 



Forskydninger af Støttebladet ud paa dets akselstillede Gren forekomme almindeligt 

 i denne Familie sammen med en lignende kvastformig Forgreningsmaade, som vi have gjort 

 Bekjendtskab med hos Solaneerne. Vi kunne da her vente et Bidrag til Løsningen af 

 Spørgsmaalet, om Forskydninger staa i en Aarsagsforbindelse med Vækstpunklkløvoing. 



Sedum Faharia (Fig. 1 — 4, XI). Fig. 3 viser os en Gren af denne Plantes Blom- 

 sterstand, der afsluttes af en Blomst og har tre Sideaxer. Til højre sees en Knop med 

 dens Stølteblad i Profil, hvorved det inderlige Forenings-Forhold mellem dem, der ogsaa sees af 

 Fig. 2, træder tydeligt frem; dette Forhold er her fra forste Færd af stærkere end hos de fleste 

 foregaaende Planter. I Midten sees en anden Knop med dens Støtteblad en face; denne 

 Knop har en Form, der minder om den unge Kvast hos Valeriana (Fig. 23— 24, III), kun 

 at de to Sidedannelser ere spidsere. Disse vare hist ogsaa Kaulomer, her ere de fortrinsvis 

 Phyllomer eller Phyllom og Kaulom i inderlig Forening. Fig. 1 viser Knopperne paa et videre 

 fremrykket Stadium ; Formen af dem er dog væsenlig den samme. Fig. 4 gjengiver et 

 endnu videre Udviklingstrin, og nu sees Akselknopperne at komme til Syne som Udviklinger af 

 Bladets Grund. Histologiske Billeder af delte Forhold har jeg ikke til min Raadighed, 

 men jeg maa antage, at de vilde stemme med dem, vi saa hos Salix og Amorpha, og at 

 Knoppen virkelig helt eller for sin allerstørste Del opslaar paa Bladet. Om Vækstpunkt- 

 kløvning er der ikke Tale, da Moderaxen stedse indtager Centrum, og dannes Knoppen i 

 Bladet, er der heller ingen Deling. Idet nu det saaledes dannede Dobbeltorgan vokser i 

 det for dets to Dele fælles basilære Parti, fremkommer den saakaldte «Forskydning». 



23. Asperifoliæ. 



Den vigtigste Literatur med Hensyn til Forgreningen findes hos følgende: 



De Candolle, Organographie, 1. 1, S. 413 fl'. 



Bravais, Ann. d. se. nat., 1S37, 2 Ser., T. VII. 



St. Hilaire, Morphologie végétale, 1841, S. 320 ff. 



Payer, 1842 Comptes rendus, XV, S. 147. 



Wydler i Linnæa XVII, 1843 («Über dichotome Verzweigung der Blüthenaxen) og navnlig Flora 1860, 

 S. 673—85. 



Doli, Rhein. Flora, 1843; Flora v. Baden, S. 775. 



Hofmeister, Hantib. I, S. 617, Fig. 191. 



Kaufmann, Botan. Ztg. 1869, S. 885, og Nouveaux mémoires de la société impériale des naturalistes de Mos- 

 cou, XllI. Livr. 3, 1871. 



Kraus, Sitzungsber. d. phys.- medic. Societât zu Erlangen, 5 Dec. 1870; aftrykt i Botan. Ztg. 1871, S. 120. 



ViJensk. Selsk. Shr., 5 Række, ualurvidensk. og malhem. Afd. 10 B. 1. 13 



