100 



Betragtes en Knop, som er i Kløvning, «en face», vil den give det Billede, som 

 Fig. 11 — 13 frembyde. I Fig. 11 er Klovningen næppe begyndt, men allerede er der (nederst 

 til venstre) Spor til Dannelsen af det Dækblad, der senere fungerer som Slotteblad for den 

 ene Knop. I Fig. 12 — 13 er Kløvningen fuldbyrdet, og Dækbladet, «•'', stort. Dalen mellem 

 de to Knopper ligger i Midten af den gamle Axes Vækstpunkt, og det er for mig Kjende- 

 tegnet paa, at en ægte Vækslpuuktklovning har fundet Sted. 



Hvad vi her have set hos Cerinthe gymnandra, gjenfinde vi hos Cenntlie major 

 og retorta, hos Caryolopha semperviretis , Asperitgo procumbens, Lithospermum officinale, 

 Anchusa, Nonnea, Borrago (Fig. 14), o. s. v. 



Til Vurderingen af denne Kløvnings Betydning faa vi et Bidrag ved Fig. 17 — 18 og 

 20 af Caryolopha. 



Vi standsede oven for ved Grundlæggelsen af dennes Dobbelt-Svikkel; herved fandt der 

 næppe nogen Kløvning Sted. Men under Sviklens videre Udvikling er dette oftest Tilfældet, 

 som i Fig. 18, hvor Knoppen IV, til højre, i Akselen af n^, endnu ikke har kløvet sig, men 

 er i Stadiet lige forud, medens den, samme Orden indlagende Knop, paa venstre Side alle- 

 rede er delt 1 to lige store Vorter, IV og V, og allerede ved n^ har første Spor til Dæk- 

 bladet, der bliver Støtteblad for V. 



Dog ikke altid synes Forgreningen at foregaa ved en Kløvning. Fig. 20 viser saaledes 

 et Parti af en anden Svikkel af samme Plante. Knop III er saa meget mindre end II, at 

 den kun kan antages at lægge Beslag paa en mindre Del af den ukløvede Knops Væv, og 

 Delingsplanet gaar ikke gjennem Midtaxen. Man ser altsaa, at Ulighed i Størrelse kan op- 

 staa mellem de to Kløvningsknopper, og at vi derved langsomt glide over i almindelig 

 Sideknopdannelse paa Stængelspidsen, Vi faa altsaa her et nyt Bevis for det, som 

 BydrocJiart's, Ampelideerne og Cucurbitaceerne have lært os: der er ingen Væsensforskjel 

 mellem Knopdannelse ved lige eller ulige Deling af Vækstpunktet og den ægte Sideknop- 

 dannelse paa Stængelspidsen tæt til Siden af Vækstpunktet eller langt neden for den, og 

 disse Forgreningsmaader gaa over i hverandre. 



Men hele denne Udviklingshistorie hviler paa Betragtningen af de rent ydre Former; 

 en saadan Udviklingshistorie er det meget let at give; thi det at skære den yderste Spids 

 af en Svikkel og betragte den i paafaldende Lys, er et Arbejde, som hverken kræver nogen 

 videre Øvelse eller Erfaring, eller frembyder nogen særhg Vanskelighed; men Videnskaben 

 kan efter sit Standpunkt fordre den histologiske Udviklingshistorie. Jeg har forsøgt at give 

 denne, men Vanskelighederne, der stille sig i Vejen herved, ere langt større ved alle Svikler 

 end paa de fleste andre Blomsterstande; thi paa Grund af Svikkelendens Indrulning, 

 Knoppernes Stilling i en Zigzaglinie, og de Deles Ubetydelighed, gjennem hvilke Snittene 

 skulle lægges, er det yderst vanskeligt at faa et brugbart Snit. Det er let at lægge lod- 



