t09 



Overgangen til denne fra de neden for staaende Epiblastemer sees af Fig. 8, IX og af 

 Fig. 3 — 7 og 31 i min Disputats. Af den første Figur sees det, at den Spiral, som dannes 

 af Dækbladene, /, og deres AkseJknopper, g, fortsættes af Kopdækbladene og de i deres 

 Aksler stillede saa omstridte Epiblastemer, hvis Hovedmasse direkte omdannes til den første 

 Støvdrager, st. Endnu tydeligere og jævnere er denne Overgang paa de citerede Figurer 

 af min Disputats, særlig Fig. 6—7, Tab. I, hvor Koppen ikke er saa vidt fremskreden i sin 

 Udvikling som i Fig. 8, IX (i denne Af liandling). Den histologiske Bygning af de paagjæl- 

 dende Dele skulle vi straks betragte. 



Knopperne i Akslerne af Dækbladene paa Hovedaxens florale Del udvikle sig til 

 Kvaste. De to Forblade anlægges succédant; derpaa træde Knopperne frem, og det er her 

 som hos Solaneerne 2det Forblads Knop, som først anlægges. Fig. 10 viser el Længdesnit 

 gjennem en ung Kvast, hvis Forblade ere anlagte. I Akselen af m sees der intet Spor til 

 Celledelinger, som kunne have Hensyn til Dannelsen af Knoppen (se ogsaa Fig. 12); i 

 Akselen af n (Fig. II) sees der derimod saadanne, der intet andet Maal kunne have. .Men 

 ogsaa denne Knop, skjøndt den til en Tid er den højest stillede Nydannelse paa Aksen, 

 anlægges langt uden for Topcellegruppens Omraade, og en Vækstpunktdehng kan altsaa 

 ikke forekomme. 



Hvad det her har mest Interesse at undersøge, er Bygningen af den unge Kop og 

 af de Epiblastemer, der, som vi saa, fortsætte den Spiral, som Dækbladene og deres senere 

 til Kvaste udviklede Knopanlæg have paabegyndt. 



Stængelspidsen i Koppen giver i de fleste Tilfælde den vegetative Intet efter i 

 Regelmæssighed (Fig. 3, 13 og 15 IX) (naar Fig. 15 er mindre regelmæssig end Fig. 13, er 

 Grunden den, at Snittet næppe gaar nøje lodret gjennem Midten). 



Paa Stængelspidsen anlægges i Spiral, saaledes som jeg har vist i min Disputals, 

 fem Dobbeltorganer, dannede forneden af Anlæget til et Kopdækblad, foroven af Anlæget til 

 en Sløvdrager. Jeg har i Fig. 5—7, IX, givet nogle nye Billeder af disse, der for det første 

 vise, at i den ganske unge Kop, i hvilken endnu kun 2—3 af dem ere anlagte, ere de helt 

 adskilte fra hverandre og staa aldeles selvstændige paa Axen; i den noget ældre bygges 

 der derimod Bro mellem Anlægene til Kopdækbladene og del øverste af dem kommer under- 

 tiden hurtigere til Syne end dels Støvdrager, og derfor kan det Tilfælde findes, at Kopdækket 

 er anlagt helt rundt, uden at den øverste Støvdrager endnu er kommen til Syne. Men jeg har 

 aldrig truffet en ganske ung Kop, i hvilken de første af disse Dobbeltorganer vare anlagte, 

 uden at finde dem helt anlagte og heil frie af hverandre, som de tre, der sees i Fig. 6— 7. 



For det andel sees, at Anlæget lil el Kopdækblad og den ovenfor det stillede 

 Støvdrager i enkelte Tilfælde næsten danne et eneste Organ, en stor oval og temmelig flad 

 Vorte, men i de fleste Tilfælde finder man dem adskilte ved en mere eller mindre lydelig 

 Fure, fordi hint Stadium, hvor det findes, i alt Fald gjennemløbes hurtigt. Men Dobbelt- 



