114 



Paa samme Maade maa jeg betragte Ægget hos Zamiichellia (Fig. 8 — 10, XI); men 

 den «Forskydning», der finder Sted allerede hos Ranunklen, er her bleven langt større. 



Uden at jeg altsaa vil betragte dette Sporgsmaal om Æggets morfologiske Betydning 

 som afgjort ved dets Oprindelse fra det ene eller det andet Cellelag, vil jeg dog fremhæve, 

 at den Omstændighed, at det i de fleste Tilfælde, hvor jeg har undersøgt det, dannes neden 

 for 1ste Periblemlag, snarest taler for dets ogsaa af andre Grunde sandsynlige Knopnatur. 



Med Hensyn til Spørgsmaalet, om Æggekjærnen danner Æggets Spidse eller er en 

 lateral Udvikling paa det*), maa jeg bestemt erklære, at jeg i alle de her omtalte og tegnede 

 Tilfælde og i flere andre, hvor jeg flygtigere har undersøgt Æggenes Genesis, har fundet, 

 at Spidsen af den oprindelige lille Vorte, der er Anlæget til Ægget, danner Æggets Kjærne, 

 og at Kimsækken opstaar i en af de centrale Rækker i denne, og endelig at Integumen- 

 terne anlægges under Kjærnen snart ensidigt (navnlig Yderhinderne), snart alsidigt og 

 ringformigt. 



Med Hensyn til Spørgsmaalet om Æggehindernes morfologiske Natur maa jeg ud- 

 tale som min Overbevisning, at de ere Blade. Den Omstændighed, at de helt eller delvist 

 ere dannede af Dermatogenet-j, taber sin Betydning for mig, naar jeg ser hen til de i det 

 Foregaaende paapegede Tilfælde (der yderligere kunne forøges), hvor ægte Phyllomer mere 

 eller mindre fuldstændigt findes opbyggede af Dermatogenet. Jeg kan da kun slutte: Phyl- 

 lomer kunne dannes helt i Periblemet, saa at Dermatogenet kun vokser i Fladeretniug ved 

 radiale Celledelinger, eller baade i Periblem og Dermatogen, eller alene i dette, paa samme 

 Maade som jeg maa slutte og andensteds nærmere skal vise, at ægte Trichomer kunne op- 

 staa helt og alene i Dermatogenet, eller tillige i Periblemet, eller endog alene i Periblemet, 

 medens Dermatogenets Celler i saa Tilfælde kun deles ved radiale Vægge. Fremhæves bør 

 det her sluttelig, at den ydre Hinde hos Euphorbia opstaar før den indre. 



Den Valk eller Rand, som omgiver Frugtknudens Grund, og som først kommer til 

 Syne, naar Ægdannelsen allerede er vidt fremskreden (Fig. 32 — 33, X), opstaar i Periblemet 

 og forholder sig ganske som et almindeligt Blad. 



Vi vende nu tilbage til «Støvdragerne». 



Vi saa den 1ste Støvdrager i hver Gruppe opstaa; vi maa nu følge den videre. 

 Paa et lidt senere Stadium viser den sig noget skæv, hvad jeg har paapeget i min Disputats, 

 og Grunden dertil er, at en Nydannelse opstaar paa dens ene Side paa Grunden af den. 

 Figg. 16, II Og 17, III, og flere i min Disputats, Figg. 17 og 25, E, i denne Afhandling vise 



Cfr. Sachs, Lehrbuch, 1870, S. 472— 73. 



Cfr. Hofmeister, Sachs (Lehrb. 1870, S. 472), Schmitz (Bot. Ztg. 1870, S. 



