124 



træder nemlig del fnrste Bægerblad frem, men Axen hæver sig inden for det iitke paa 

 nogen anden Maade end enliver anden Axe, paa hvilken et Blad uden Akselknop er blevel 

 anlagt (t. Ex. paa Blomsten Fig. 29, VII, eller Blomsterne Fig. 18 (III), 23, 27 etc. VIII, 

 etc.), og allerede træde tillige de to andre Hjørner saa stærkt frem, at man godt kan sige, 

 at Epiblastemer der ere i Færd med al anlægges. 



Paa det næste Trin sees nu ogsaa ganske tydeligt 1ste Støvdrager (st, Fig. 26) 

 komme frem som en kredsrund Vorte oven over Bægerbladet s*; men allerede træder s^ 

 saa tydelig, som vel muligt, frem som et virkelig anlagt Blad; s- træder nu mindre frem 

 end før, hvilket jeg antager slaar i Forbindelse med, at Kronbladene til højre og venstre for 

 det allerede ere i Fremkomst. I Fig. 27 vil man nemlig allerede bestemt kunne paapege 

 dem {})), og paa dette Trin er ogsaa si"^ kommen tydeligere frem igjen. 



i Fig. 29 vil man se .3die Støvdrager anlagt, men allerede er del 4de Bægerblad 

 kommet til Syne, lige som ogsaa et tredie Kronblad (mellem «' og s^). 



I Fig. 30 er den 4de Støvdrager med Nød og Næppe til at opdage oven for s* paa 

 den nu svagt indhvælvede Blomsterbund, men allerede træder 5te Bægerblad bestemt frem. 



Endelig se vi i Fig. 31 den hele Blomst anlagt (med Undtagelse af Frugtbladene), 

 og oen 5te Støvdrager er nu ogsaa netop kommen til Syne, saa vel som alle Kronbladene. 



Resultatet af disse Undersøgelser, der nøje stemme med Sielers, naar vi kun 

 holde os til hans Figurer, er altsaa, at Støvdragerne ganske vist anlægges efter en Spiral, 

 men at de alle komme senere til Syne end det Bægerblad, som de staa lige for. Jeg 

 har saaledes fundet, at Sielers Afbildninger ere naturtro, men at hans Beskrivelse af Ud- 

 viklingen er ukorrekt. Naar Petersen (ifølge Bedømmelsen af hans Afhandling i \idensk. 

 Selskabs Oversigter) altsaa mener, at der i Blomsternes Udvikling hos visse Umhelliferer 

 haves et Analogon til ÆJw^Aoreea-Koppens Udvikling, da kan jeg foreløbig aldeles ikke indrømme 

 Rigligheden heraf; thi hverken anlægges Bægerblad og Støvdrager samtidigt, ej heller danne 

 de som hos Euphorbia et Dobbeltorgan derved, at de ere forenede ved deres Grund. 

 Lægger man et Længdesnit gjennem en Blomst, vil man vel faa et Billede som 28, XI, 

 hvor de to til venstre staaende Organer, s og st, ere et Bægerblad og en Støvdrager. 

 Tilsyneladende ligne de fuldstændigt et af Euphorbias unge Kopdækblade med dets Støv- 

 drager (se t. Ex. Fig. 28, IX, af E. Lathyris), men man har let ved at overbevise sig om, 

 at Dalen mellem dem aldeles ikke ligger højere end den øvrige Overflade af Blomsten, som 

 ligger til Siderne for den, at de to Organer altsaa aldeles ikke ere forenede ved deres 

 Grund. 



Jeg tror saaledes endnu at turde paastaa, hvad jeg udtalte i min Disputats, at der 

 hidtil ikke er publiceret nogen Udviklingshistorie — det jeg ved — af nogen Blomst, som 

 fuldstændig ligner Euphorbia-Koppeas. Men dermed være ikke sagt, at en saadan ikke 



