126 



sesvævet for hver folgende Støvdrager tages ud af Basis af den forangaaende, med andre 

 Ord, den ene Støvdrager er Moder til den anden. Jeg mener nu ogsaa, at mine Figurer 

 i min Disputats tydeligt nok (t. Ex. Fig. 16, II, Fig. 17, 111) vise, at 2den Støvdrager er en 

 udvikling af 1ste Støvdrager, og mine histologiske Billeder, Fig. 17 og 25, IX, stille det i 

 et endnu klarere Lys. Opstaar Støvdrager st^, st^ etc. virkelig frit paa Blomsterbunden, 

 maa man ogsaa kunne træffe dem der i deres allerførste Tid; hvad Støvdrager st- i alt 

 Fald angaar, har det, som allerede anført, aldrig været mig muligt at træfie den i de alminde- 

 lige 5-talhge Kopper anderledes end som en Nydannelse paa den Istes Side. Men den, 

 der paaslaar, at de ikke udvikle sig den ene af den anden, maa være i Stand til at vise, 

 at st^ oprindelig altid er fri af st^. For de senere Støvdrageres Vedkommende bliver det 

 ganske vist, som alt anført ovenfor, endnu vanskeligere at vise Nedstamnlngen, og man 

 maa indrømme, at i alt Fald for en Del navnlig de yngre Støvdragere i hver Gruppe til- 

 syneladende staa selvstændigt paa Koppens Axe. (Jeg vil iøvrigt, til Belysning af Vanske- 

 lighederne ved Spørgsniaalets Afgjørelse, minde om Forholdet hos Curcurbiiaceemes Slyng- 

 traad og hos Anthemis's Dækblade). Er Spørgsmaalet vanskeligt at afgjøre ved direkte 

 Iagttagelse, bliver Benblikket til Analogierne saa meget vigtigere. 



Spørgsmaalet maa da blive, hvor vi andensteds træffe Dannelser af en ganske 

 lignende Natur, som med Hensyn til Stillingsforholdene ganske stemme med Euphorhia- 

 Støvdragerne, og med Hensyn til hvilke man kan være i Tvivl om, hvorvidt de nedstamme 

 fra hverandre eller udgaa fra en fælles Axe, og vi skulle da se, hvem der finder flest 

 Analogier, de der antage Støvdragerne for Blade, eller de, der anse dem for Knopper. 



Naar man vil betragte Støvdragerne som Blade, og hver Støvdrager som staaende 

 uafhængig af de andre paa Blomsterbunden selv, opstaar straks det meget naturlige Spørgs- 

 maal: hvorledes skulle vi da opfatte den Omstændighed, at de danne Grupper? Andre Steder, 

 hvor Støvdragerne ere gruppevis ordnede, viser det sig, at vi have med sammensatte Blade 

 at gjøre. Analogierne tale altsaa for, al Euphorbias opfattes paa samme Maade. 



Hieronymus henviser ogsaa til de «mannigfaltig verzweigten Staubblattbildungen, 

 wie sie ausser bei den genannten Hypericineen auch bei Tiliaceen und Malvaceen vor- 

 kommen» saavel som til de ifølge ham svikkelagtig forgrenede Kopskæl hos Euphorbia. 

 Jeg maa her tildels holde mig til Payers Afbildninger (i «Organogenic de la fleur«), da 

 jeg ikke selv har kunnet gaa alle disse Forhold efter (hvilket H. vel heller ikke har). 



Hos Byfiericineerne er Ligheden med Euphorbia meget fjern, thi som Payers 

 (Tab. I) og mine Tegninger (Fig. 20, 21, 23, XI) vise, danner der sig en stor oval vorte- 

 formig Fremragning, paa hvis Sider og Ryg Sløvdragerne komme frem. De sidestillede 

 staa lige over for hverandre som Fligene i de sædvanlige sammensatte Blade (Fig. 20, 23), 

 ikke alternerende som hos Euphorbia. 



Hos Tiliaceerne (Payer, 'J'ab. 4 og 6) danner der sig som hos foregaaende forst 



