129 



Blomster udspringe fra en fælles Cellemasse, der hæver dem op over Akselen, alle udvikles 

 i en Zigzagrække i nedstigende Orden, i Bladets Median, og ere stillede paa samme Maade 

 i Forhold til Støttebladet og Hovedaxen — lutter Forhold, hvori de ere i Overensstemmelse 

 med EuphorMa-StøyaTagerne. 



Lignende Grupper af Blomster findes nu, som det synes, hos t. Ex. Gentiana lutea^), 

 hos Thalictrum aquilegifolium°), hos Lythriim Salicaria^); fremdeles ifølge Wydler mange 

 andre Steder, saasom hos Papih'onaceæ*), Chenopodium murale'-'), Cardiospermum Hali- 

 caeabum, Carex muricata, Menispermum Canadense, Galium Mollugo, Ballota nigra, Cus- 

 cuta^), Cladium'') og mange flere"). Ørsted har'-*) gjort opmærksom paa Forekomsten af 

 »Tillægsknopper» hos GleditscMa og senere mundtlig paa deres Zigzag-Stilling. Brødrene 

 Bravais omtale ligeledes disse "déjetlements alteraatifts à droite et à gauche» af «Tillægs- 

 knopperne" hos Papilionaceœ^'^}. Jeg har endelig ovenfor (S. 45) omtalt deres Forekomst 

 hos Medicago, uden at jeg dog har undersøgt dem nærmere. 



Disse Samlinger af zigzagstillede Knopper i ew Bladaksel høre til Brødrene Bravais's 

 «cimes sériâtes», og de bleve af dem betragtede som en ejendommelig Slags Blomster- 

 stand; de fremhæve udtrykkeligt, at den ene Blomst udspringer af den anden*'). Wydler 

 udtaler ogsaa bestemt paa flere Steder, at de «accessoriske» Knopper i en Bladaksel staa i 

 genetisk Forhold til hverandre'-), og som en Art Blomsterstand opfattes de endelig ogsaa 

 t. Ex. af Mohl, der udtrykkelig betegner de Grupper af Blomster, der findes i Bladaks- 

 lerne af Aristolochia og Guscuta som en «Form der Inflorescenz» (Bot. Ztg. 1844, S. 6). 



Den sympodiale Axe er imidlertid i alle Tilfælde højst ubetydelig, og der er ganske 

 bestemt Tilfælde, saaledes hos GleditscMa, hvor det vil have sine store Vanskeligheder 

 at paavise den; Blomsterstanden bliver ligesom sænket ned i Stængelen, men Blomsterne 



") Se Bravais i Ann. des se. nat., Ser. II, T. VII, S. 345, Fig. 39, Wydler, Flora 18G0, S. 644. 



>) Bravais, 1. c, S. 345. Wydler, Flora 1857, S. 278. 



^) Bravais, I.e., Wydler, Flora 1860, 239. 



*) Flora, I860, S. 21. =) Flora, 1856. 1857, S. 278. «) Flora, 1857, S. 277— 78. 



') Flora, 1863, S. 101; Botan. Ztg.. 1843, S. 225. 



*) Cfr. Wydler, Botan. Ztg. 1843, Nr. 14; se ogsaa min Disputats, «Videnskab. Meddel.» 1871, S. 90— 91. 



*) "Videnskabelige Meddelelser» fra den Naturhistoriske Forening, 1865, S. 246. 

 '"J Ann. des se. nat., 1S37, Sér. II, T. 7, S. 343. 



") S. 347, I.e., hedder det: 1°) Le gemme accessoire né entre un rameau et sa feuille-mère provient 

 de ce rameau de la même manière que celui-ci provient de la tige centrale, et sa spire généra- 

 trice a la même feuille-mère pour point de départ. 20) Les autres gemmes accessoires inférieures 

 proviennent de même les uns des autres; la même feuille leur sert successivement de feuille-mère. 



") T. Ex. i Botan. Ztg. 1843, S. 226: Der wahre Sachverhalt ist aber der, dass der dem Normalzweig 

 zunächst stehende accessorische Zweig nicht sowohl von der Hauptachse, sondern vom Normalzweig 

 seinen Ursprung nimmt, und dass die etwa noch folgenden accessorischen Zweige je einer von dem 

 andern abstammen. — Navnet "accessoriske knopper» er selvfolgeligt upassende i saadanne Til- 

 fælde, hvor det virkelig er en Forgrening, der er Tale om ; det forekommer mig at burde reserveres 

 de Knopper, der virkelig ere Sastersnopper, idet de ere stillede paa samme Axe som Hovedknoppen, 

 i hvis Aksel de ere fremkomne. 



rideiish. Selik. Skr. b Ri^khc, nalurvidensh. og malhem. AM. 10 B. I. 17 



