131 



I Fig. 13, XI, liar jeg atbildet Akselprodukterne at' Verbascum nigrum; lem Blomster 

 ere stillede i en Række i Akselens Medianlinie og lidt «sammenvoksede» ved deres Grund. 

 I Fig. U sees den yngste Del af en lignende Række i Profil og i Fig. 12 en face. Den 

 sidste Figur viser tydeligt, at Blomsterne staa lige for hverandre, og at Stillingen af Bladene 

 er den samme i dem alle; tillige sees Sporene til Forbladene (/Î). Den første viser lige saa 

 lydeligt, at den ene Blomst udspringer af den andens Grund, idet III her opstaar paa II. 

 Disse Blomster, der af Morfologerne, I. Ex. Wydler*), findes benævnede «accessoriske (se- 

 riate) », danne altsaa ubestridelig en Blomsterstand af en egen Natur-). 



Sammenstille vi nu denne Blomsterstand med Akselprodukterne af Arisiolochia 

 Stpho, finde vi Lighed for saa vidt, som Knopperne ogsaa hos denne danne en lodret Række, 

 og for saa vidt, som Bladstillingen er den samme i alle Knopper; men den tydelige Blom- 

 sterstandsnatur har her tabt sig. Der sees et stort Parti, ligesom en Art plastisk Celle- 

 væv, nedsænket i Bladakselen (Fig. 14 — 16, XI), og i delte anlægges Knopperne, som Fi- 

 gurerne vise, i nedstigende Felge; Dalene mellem dem ligge dog højere end Stænglens 

 Overflade. Dersom man satte sig den Opgave at ville sænke hin i Fig. 13 aftegnede «cyma 

 serialis» ned i Akselen, kunde den ikke loses paa anden iMaade end netop som her hos 

 A. Sipho. 



Hvem har nu flest Analogier for sig, Hieronymus eller jeg? I disse saa hyp- 

 pige «cymæ seriales» (Bravais) med zigzagstillede Knopper mener jeg at have fundet langt 

 "bessere Vergleichsobjecte » for Euphorbias Støvdrager-Grupper end Hieronymus i 

 de sammensatte Støvdragere eller i de svikkelformigt forgrenede Blade; han vil næppe 

 kunne paavise et eneste Blad, som nøjagtigt modsvarer Æ'i<^Aoreea-Støvdragergruppen med 

 Hensyn til Smaabladenes udviklings- og Stillingsforhold; disse «cymæ serialesn modsvare dem 

 derimod i alt. Det er herved en uvæseulig Sag, om man vil betragte dem som en Samling 

 af Sosterknopper, der ligesom Normalknoppen fremkomme i selve Bladakselen, eller man vil 

 opfatte dem som dannende en egen Art Forgrening; thi hvad enten det ene eller det andet 

 er Tilfældet, bliver Koppen at opfatte som Blomsterstand. 



») Flora 1851, S.411; Bot. Ztg. 1843, S.228; cfr. og.saa Bravais med Hensyn lieitil , Ann. d. se. 

 nat., Sér. II, t. VII, S. 345. Doli, Flora v. Baden. 



') Ascherson kalder denne Knopdannelse («Flora v. Brandenburg», S. 460— 61): «accessorische 

 Sprossbildung», og siger S. 21: «Endlich verdient noch die fälschlich so genannte cyma serialis 

 Erwähnung, bei der in einer Blaltachsel durch accessorische Sprossbildung mehrere Blülhen stehen 

 [Teucrium, Lysimachia vulgaris L.)». Det er i lige saa hoj Grad en Fejl at lialde hin extraordinaire 

 Knopdannelse hos Verbascum en «accessorisk Knopdannelse», som den aldeles analoge hos Cyclan- 

 thera (se oven for S. 73), hvad Rohrbach gjør; og dernæst turde det ogsaa være urigligt at anse 

 Begrebet «cyma serialis« for uberettiget af den Grund, at de saaledes benævnede Blomsterstande 

 ingen Blomsterstande skulde være; man kan i det Højeste anse Navnet for uberettiget, fordi de i 

 enkelte Tilfælde (hvor de ere dannede af en Række Blomster) stemme med de Blomsterstande, der 

 kaldes «Sichel», og altsaa burde kaldes saaledes, hvis dette Navn var ældre. 



17" 



