132 



Sammenstiller jeg nu mine Betragtninger over ^Koppen», ere altsaa følgende. 



Del er muligt, at hine forenede Blad- og Stovdrageranlæg ere to Blade, men der 

 er mange Gange fiere Analogier, som tale for, at de ere Blad og Akselknop, der nøje 

 stemme med de i den florale Region saa hyppigt forekommende Former af disse. 



Det er muligt, at der gjøres et voldsomt, men mærkværdig maskeret Spring fra 

 el utvivlsomt af Blad og Akselknop sammensat Dobbellorgan til et helt andet, der er 

 sammensat af to Blade, men der er mange Gange større Sandsynlighed for, at Naturen 

 ikke har lagt en saa overmande fin Snare for Morfologens Fod. 



Det er muligt, at der mellem lo saadanne Blade indtræder den samme Forskjel i 

 Bygning som ellers mellem Bladet og dets Akselknop, men der er langt slørre Sandsyn- 

 lighed for, at Støvdrageren er det, som den ligner, nemlig Bladets Akselknop. 



Det er rimeligt, at der gives Blomster, der folge Euphorlnas L'dviklingsgang, 

 med Anlæggelse af de af Perigonblad og Støvblad dannede DobbcUorganer i spiralbunden 

 Følge, hvilket Tilfælde da vil tvinge os til at opgive den gamle morfologiske Grund- 

 sætning, at aldrig staar Blad i Akselen af et andet Blad, og det er muligt, at 

 Koppen er en saadan Blomst, men der er mangfoldige Gange større Sandsynlighed for det 

 modsatte. 



Det er muligt, at hver Støvdragergruppe danner et sammensat Blad; men medens 

 vi endnu ikke med Sikkerhed kjende noget Blad, som ganske modsvarer en saadan Støv- 

 dragergruppe i Bygning, have vi en talrig Række Analogier i de i enhver Henseende lig- 

 nende hæmmede svikkellignende Blomsterstande eller Grupper af zigzagsllllede Blomster 

 og Knopper i Bladmedianlinlen, som ere blevne kaldte ocymæ seriales». 



Det er muligt, at der hos et eller andet sammensat Blad findes en lige saa 

 stor Forskjel i Tid lor Anlæggelsen og Udviklingen af de enkelte Afsnit i dette Blad som 

 mellem Støvdragerne i en Gruppe hos Euphorbia, men der kjendes dog endnu intet saa- 

 dant Tilfælde. 



Det er muligt, at Frugtknuden, som paa sin lange Stilk bojer sig ned for siden 

 al rejse sig op igjen, er en simpel Støvvej og ikke repræsenterer en hel Blomst; men hvor 

 finder man, som Wydler bemærker, en anden utvivlsom Støvvej, der foretager sig lig- 

 nende Bevægelser? Derimod er det et ikke sjeldent Fænomen, at hele Blomster udføre 

 saadanne. 



Det er maaske muligt, at en Blomst i abnorme Tilfælde netop omdannes til et 

 Komplex af Stovblade og Bægerblade, i hvilket hine optræde i Akselen af disse'), og det er 

 altsaa muligt, at Koppen, til Trods for saadanne Monstrøsiteter, dog er en Blomst, men 

 disse af Schmitz beskrevne Monstrøsiteter tale dog meget mere for, at den ikke er det. 



Cfr. Schmitz, Flora 1871. 



