134 



Man niaa dertil svare, al vel er der den Lighed mellem Bladdannelsen i Alminde- 

 lighed og Støvsækdannelsen i dette Tilfælde, at det er første I'eriblemlag, der væsenllgsl 

 sættes i Arbejde, men de to Celledannelses-processer ere dog i den Grad grundforskjellige, 

 at de umuligt kunne sammenlignes. Dannelsen af Støvsækken er noget aldeles enestaaende, 

 der kun finder sit Homologon i "Dannelsen af Støvsækkene i de ægte Støvblade, hvad jrg 

 nærmere skal paavise i en senere Afhandling*). 



Man kunde, naar man var tilbøjelig til Skepticisme, maaske endnu falde paa at 

 mene, at muligvis kunde der jo dog være en højst ubetydelig Bladdannelse tilstede, og at 

 muligvis ere de Celledelinger, som jo utvivlsomt finde Sted i højst ringe Antal inde i Støv- 

 dragerne i de under 1ste Peribiemlag følgende Væ.v, virkelig et Spor til Bladudvikling; dog 

 disse Celledelinger ere i den Grad faa, at de ere at regne for Nul, og med samme eller 

 større Ilet vilde man da i de almindelige Støvblade kunne tale om en Bladdannelse paa 

 Bladet d. e. en Forgrening af dette, naar Knappen anlægges. Og hvem siger mig, naar 

 vi endelig skulle indlade os paa Fantasier, om disse neden under 1ste Peribiemlag optræ- 

 dende Celledelinger, ikke snarest ere al opfatte som Begyndelsen til et stottebladlosl 

 Kaulom? Vi kunne lige saa godt antage dette, som at det er et Phyllom. 



Den simpleste og mest ligefremme Forklaring er altid den naturligste; her byder 

 da den sunde uhildede Betragtningsmaade at slutte, al Kaulomet selv umiddelbart ud- 

 vikler Støvkornene i sit første Peribiemlag paa samme Maade som Phyllomerne i de aller- 

 fleste andre Tilfælde, 



En anden Tydning af Fænomenerne finde vi hos Joh. Müller-). Idet han iøvrigt 

 slutter sig til min Anskuelse, at hvert Støvdrageranlæg er et Kaulom, og al hver Støvdrager 

 repræsenterer en Hanblomst (cfr. ogsaa hans Bearbejdelse af Euphorbiaceerne i «Flora Bra- 

 siliensis»), fremdrager han yderligere Støttepunkter for denne Betragtningsmaade af sine 

 mangeaarige systematiske Studier over Euiyliorbiaceerne (se ovenfor S. 133). 



Men naar Müller mener, og heri finder Støtte hos Ilieronymus'''), at Sløvdragerens 

 oven for Leddet beliggende Del kan opfattes som et appendikulært Organ d. e. som et Phyl- 

 lom, der er endestillet paa den neden for Leddel beliggende Del af Filamentet, der er et 

 Kaulom, da kan jeg hertil kun bemærke, al den eneste væsenlige Forskjel mellem de lo 

 Kpiblastemer, Phyllom og Kaulom, netop er deres relative Slillingsforhold, og el termi- 

 nalt «Phyllom» er eo ipso et Kaulom. Var den Del af en Uanblomst, der ligger 



') I min oprindelige til Videnskalieines Selsliab indsendte Afliandliiig havde jeg lier indskudt nogle 

 L'ndersogelser over Støvdragernes Udvikling og Slovkornenes Dannelse hos t'ydantltera og nogle andre 

 Planter; de findes refererede i Botaniska Notiser, 1871, Nr. 6. 



') Flora 1872, Nr. 5. 



3) Bot. Ztg. 1872, S. 206. 



