I3f 



oven for Leddet, et Blad, der havde udviklet sig paa en Stængelspids, men derpaa fortrængt 

 denne og selv indtaget dens Plads som den umiddelbare Fortsættelse af den neden for 

 Leddel liggende Del af Hanblomsten, maatte Udviklingshistorien kunne paavise dette paa 

 samme Maade, som den kan vise, at et Blad paa Axen af Viiis vulpina (se min Fig. 21, VI) 

 kan opstaa saa nær Toppen af Stængelen og udvikle sig saa kraftigt, at Stængelspidsen 

 kan trænges ud af sin hidtidige Retning, og vi maatte kunne paavise Sporene af denne 

 Stængelspids. Kunne vi ikke det, dannes den overste Del af Hanblomsten virkelig som en 

 umiddelbar Fortsættelse af den nedre Del, og det gjør den, saa har den samme morfolo- 

 giske Værd som denne; er denne et Kaulom, er hin det ogsaa. 



Er altsaa den Antagelse rigtig, at hvert Støvdrageranlæg er et Kaulom, maa Pollen- 

 dannelsen ogsaa foregaa i et Kaulora. — 



Bvad Leddet paa Hanblomsterne angaar, da har jeg i min Disputats (S. 77) udtalt, 

 at jeg her maatte antage Pladsen for det Blomsterdække, der hos Anihostema virkelig er 

 tilstede. Det glæder mig at se denne Opfattelse støttet af Muller. 



Kopskællenes Natur er ogsaa underkastet forskjellige Tydninger, som jeg har vist 

 i min Disputats. Til de der anførte kommer nu ogsaa Hieronymus's. Elan antager 

 nemlig, at Kopskællene ere "Anhangsgebilde des verzweigten Staubblattes, dessen nach unten 

 gerichteter Blattstrahl das Perigonblatt darstellt, analog den Nebenblätter vertretenden 

 Schuppen in der Region der Laubblätter bei Eupliorbia humifusa etc., .... welche bei 

 anderen Arten ... . durch Drüsen ersetzt werden". 



Jeg maa som Hieronymus "erkennen, dass ich jede einfachere Erklärung vor- 

 ziehe«; men en Tydning som hans er langt fra «einfach», tvertimod — efter den ville de paa- 

 gjældende Organer komme til at danne et af de mest komplicerede Blade i hele Plante-- 

 riget: et Blad nemlig, som har en nedre med sidestillede Kirtler forsynet ikke sammensat 

 Del, hvilken Del forenes med de tilstødende homologe Dele af Nabobladene til et sambladet 

 Hele; som har en øvre Del, der udvikler sig til et sammensat Støvblad med svikkelformig 

 Udvikling; som endelig har et svikkelformigt forgrenet Akselblad paa hver Side. Dér fore- 

 kommer min Tydning mig den simpleste: Kopskællene ere ganske simpelt Trichomer, som 

 anlægges mellem Sviklerne og op paa Grunden af Kopdækket. Jeg maa her bemærke, at 

 den anatomiske Bygning af et Organ ikke afgjor det Allermindste med Hensyn til Organets 

 Natur; selvfølgelig er det heller intet Bevis for Kopskællenes Trichom-Natur, at de have de 

 almindelige Trichomers Bygning og Udvikling, men naar der til dette lægges deres uregel- 

 mæssige Stillingsforhold og deres sene Fremkomst, bliver det dog det Naturligste at antage 

 dem for Trichomer. Forresten henviser jeg til min Disputals. — 



