144 



af hans «Lehrbuch», 1870, S. 125, med hvilke 1. Ex. ogsaa Schacht's*) stemme. (Cfr. 

 oven for S. 26). 



For næsten alle vegetative Knopper gjælder det som Regel, at de anlægges 

 længe efter deres Støtteblade og neden for andre paa Stængelen højere stillede Blade. Det 

 er en let Sag at overbevise sig herom, og til de i den almindelige Del anførte Exempler 

 {Bibes, Asclepias, Graminacece og mange andre) vil jeg her endnu føje et Par Iagttagelser. 

 Hos Planter med modsatte Blade er det især let at faa Snit, ved hvilke man med stor 

 Bestemthed kan sige , i hvilket Blads Aksel neden for Stængelspidsen Knopperne komme 

 til Syne. Saaledes ville vegetative Knopper af Aesculus^ Syringa, Lonicera, Urtica, Phlox 

 O.A., som jeg i den Henseende har undersøgt, saa tydeligt som ønskeligt vise, at der i 

 mange Tilfælde er en 1 — 2 — 3 — 4 Bladpar oven for de Blade, i hvis Aksler de første Celle- 

 delinger, der have en Knopdannelse til Formaal, bemærkes. I alle saadanne Tilfælde kan 

 der naturligvis ingen Tale være om, at denne Knopdannelse skulde ske ved Vækst- 

 punktets Deling-). 



Men ogsaa i Blomsterstande er det et hyppigt forekommende Tilfælde, at Blade 

 altid ere de højest stillede Nydannelser paa Axen, og at Knopperne forst komme til Syne i 

 Bladaksler, der befinde sig et Stykke neden for Stængelspidsen (t. Ex. hos Amorpha og 

 Salix (tvertimod Hofmeisters Angivelser), hos Eudbeckia laciniata, Lupinus mutabilis, 

 Veronica virescens og andre Arter, Digitalis jjouciflora og lutea, Orchis maculata, Delphinium 

 Consolida, etc. etc.'). 



Dernæst gives der i den florale Region af Stænglerne en Mængde Tilfælde, i 

 hvilke en Knop er den øverste Nydannelse paa Axen, hvad enten det nu er saaledes, at 

 den anlægges straks efter sit Stølteblad [Plantago, Orchis og Epipactis, Isolepis tenella etc.) 

 eller samtidig med dette (Graminacece, Cytisus Laburnum, Trifolium, Orchis mascula, 

 Plantago, Ribes sanguineum, etc.) eller før delte (t. Ex. Sisymbrium, Brassica oleracea var. 

 lotrytis og andre Cruciferæ, Anthémis, Umbelliferæ, Kvastene hos Valeriana Phu, Blom- 

 sterstandene af Asclepiadaceæ, Blomsterstande hos Bryonia dioica og Cucumis prophetarum, 

 etc.), eller helt uden Spor til Stolteblad (Blomsterstande af Cruciferæ, Compositæ (saasom 

 Inula og Doronicum), Graminacece, Umbelliferæ, Papilionaceæ , de akselstillede Kvaste og 

 Blomsterstande hos Cucurbitaceæ, nøgne Svikler hos Bolanaceæ, Asperifoliæ, Hydrophjllacæ, 

 Saxifragaceæ, etc. fremdeles Potamogeton etter Hegelmaier*), og vist mange flere). 



') Beiträge z. Aiialomic u. Physiologie, S. 25. 



') Sammenlign ogsaa i Sachs's Lchrb., 1870, Fig. 107 — 'J, 12C, 13G; i Schachts Anatomie n. Phy- 

 siologie, II, Fig. 88. 

 ') Cfr. ogsaa Sachs i Lehrbuch, 1870, S. 151, Fig. 123. 

 ') Bot. Ztg. 1870, S. 284. 



