147 



det Indre, hvis Bygning var aldeles ubekjendt. I den nyere Tid gjur derimod den Ansiiu- 

 eise sig mere gjældende, at Bladet overhovedet ikite anlægges (Uofmeister, llanstein, 

 Sachs). Til denne Anskuelse maa jeg slutte mig; jeg har i den specielle Del paavist et 

 ikke ringe Antal af Tilfælde, i hvilke der end ikke var en eneste Celledeling, der kunde tydes 

 som et Spor til Blad, og de Overgange, som vi have iagttaget hos Sisymbrium, Graminaceæ 

 etc., vise med største Tydelighed, at Bladet lige frem svinder bort, hører op at existere 

 under Knoppen, der ikke desto mindre er en ægte Sideknop. 



Be forskjellige Forgreniogsinaaders Forhold til hrerandre. Nogle Botanikere, saasom 

 Schacht og Ørsted, have anset Forgrening ved Kløvning af Vækstpunktet og ved Side- 

 knopdannelse for to meget forskjellige Forgreningsmaader. Efter min Overbevisning ere 

 disse to Former for Knopdannelsen aldeles ikke i Væsen forskjellige fra hinanden. 



Allerede den blotte theoretiske Betragtning, som vi oven for (S. 17) anstillede, førte 

 os til den Slutning, at de paa Grund af Knopdannelsens Natur maatte kunne gaa over i 

 hinanden, og ikke vare væsenlig forskjellige. Som Støtte for denne Theoris Rigtighed 

 tjene nu ogsaa de Iagttagelser, som jeg har anført i den specielle Del. Thi vi have i 

 Virkeligheden ogsaa fundet, at de forskjellige Forgreningsmaader (Knopdannelse længe efter 

 Støttebladdannelsen eller straks efter den eller samtidig med den eller for den, neden for 

 Stængelspidsen eller paa Siden af Stængelspidsen eller paa dens Top ved lige eller ulige 

 Deling af Vækstpunktet) forekomme i broget Blanding aldeles jævnsides inden for forskjellige 

 Slægter af samme Familie eller forskjellige Arter af summe Slægt, ja endog paa forskjellige 

 Dele eller paa forskjellige L'dviklingstrin af samme Art, ja selv samme Individ, med jævne 

 Overgange i hverandre, og uden at man ellers kan bemærke Forskjelligheder i Forgre- 

 ningen , eller opdage Spor til, at de forskjellige Knopdannelsesmaader spille en forskjellig 

 Rolle i Plantens Liv. Man erindre som Excmpler herpaa Blomsterstandene hos Slægterne 

 Doronica, Anthémis og Rudbeckia] Blomsterstandene hos Bryonia og Cyclanthera; Forgre- 

 ningen af den vegetative Stængel og Blomsterstandene hos Solanum og Eyoscyamus\ Svik- 

 lerne hos forskjellige Arter og Individer af Borragineer ; kemüdes Hydrocharis, hos hvilken 

 Knopperne, hvad navnlig Rohrbach har bemærket, snart dannes ved Kløvning snart 

 ved Sideforgrening; Ampelideernes Ranker; Blomsterstandsdannelsen hos Asclepiadeeme 

 etc., etc. Hvad vi af Andres Undersøgelser kjende med Hensyn til Forgreningen hos de 

 lavere Planter (man erindre det, der oven for, S. 17, anførtes angaaende Co/ÊOcAœ^e-Arterne 

 og Metzgeria furcata, hvortil ogsaa kan føjes en Henvisning til Knys og Magnus's 

 smukke Undersøgelser over Forgrening hos Algerne, der ere publicerede i "Sitzungsber. 

 naturforsch. Freunde zu Berlin« 1871 — 72) findes altsaa bestyrket hos de højere. Dog er 

 Kløvning af Vækstpunktet her langt sjældnere end hos hine. 



19* 



