149 



Dinger af, at Udviklingens Styrke og Forgreningens Livlighed inflnerer paa Knopdannelsens 

 Natur, saa bliver det imidlertid klart, at disse Faktorer ingen Rolle spille andre Steder, 

 navnlig i de monopodiale klaseformede Blomsterstande. Vi maatte jo ellers kunne vente 

 Vækstpunktkløvning i Blomsterstandene af Brassica oleracea var. hotrytis^ hvor Knopdan- 

 nelsen foregaar med en Livlighed som intet andet Sted, saa vel som i mange af de over- 

 ordenlig kraftige Klaser hos andre Cruciferer, eller i de rigt forgrenede Blomsterstande hos 

 Eheum, Amarantus o. fl. Paa den anden Side se vi jo ogsaa, at Klovning forekommer 

 paa Steder, hvor Forgreningen aldeles ikke gjør Indtrykket af at foregaa med nogen særlig 

 Energi, saasom hos Eydrocharideeme , eller hvor den endog helt stnndser ved den første 

 Forgrening, som hos Rankerne af Vitis vidpina. 



Da man har formodet, at Fasciatloner og lignende abnorme Dannelser opstaa ved 

 Vækstpunktkløvning, har jeg undersøgt Udviklingen af Kammen hos Celosia cristata og af 

 [lovedet hos Brassica vulgaris var. hoirijtis\ hin dannes som Kurven hos en Kurvblomst, 

 kun at IC Kurvlejet» er uregelmæssigt og sammentrykt; dette ved en utrolig rask Knopdan- 

 nelse; men i ingen af dem finder Vækstpunktkløvning Sted. 



Naar Kaufmann') siger: «Die von mir milgetheilten Beobachtungen zeigen, dass 

 es ausser den beiden schon bekannten Arten der Inflorescenz noch eine dritte, die der 

 die h oto mischen Inflorescenz giebt, die man bei den Asperifolieen und wahrscheinlich 

 auch bei vielen anderen Pflanzen antreffen kann, und die wegen der so wichtigen Eigen- 

 thümlichkeiten in genetischer Beziehung als eine selbstständige Form betrachtet werden 

 muss», og (I.e. S. 2i3) «von den sympodial verzweigten Inflorescenzen ist der Wickel 

 wesentlich verschieden» — da kan jeg af to Grunde ikke billige denne Anskuelse. 



For det første fyldestgjør man ikke Logikens Fordringer ved at inddele Forgrenings- 

 maaderne i: monopodiale, sympodiale og dichotomiske (som Kaufmann jo aabenbart gjør). 

 Man kan vel sætte monopodial modsat dichotomisk, eller Sideforgrening modsat Forgrening 

 ved Vækstpunktkløvning, men et Sympodium (eller Pseudomonopodium, Kjædeaxe eller Skin- 

 axe) kan opstaa saa vel af en Række monopodialt, d. e. som Sideknopper, anlagte Skud, 

 som af en Række, der er dannet ved fortsat Klovning, og Sympodiet er altsaa en speciel 

 Udviklingsform af en Forgrening, der er opstaaet ved en af hine to Anlægsmaader -). 



Nouveaux méni. de la soc. imp. des naturalistes de Moscou, XIII, 3 H., S. 248. 

 Korgreningsmaaderne lade sig altsaa indordne under følgende Skema: ■ 



A. Monopodial eller Sideforgrening, 1) med monopodial Udvikling, 2) med pseudo- 

 dichotomisk Udvikling (under to Modifikationer), 3) med sympodial (pseudomonopodial) udvikling. 



B. Dichotomisk eller Kløvnings-Forgrening, 1) med dichotomisk Udvikling, 2) med 

 sympodial (pseudomonopodial) Udvikling. 



