156 



■■lljornet» mellem Blad og Moderaxe eller i aAkselen» af Bladet'). Disse Udlryk ere ganske 

 vist korrekte, men de fremhæve ikke nok det Væsenlige i Forholdet, som er det, at 

 Akselknoppen altid sidder hge saa vel paa Bladets Grund som paa Moderaxen, eller, 

 som man ogsaa kan udtrykke det: Bladet er stillet baade paa Knoppen og paa Moderaxen. 

 De to Organer ere altid forenede med hinanden ved deres Grunde. 



Al man har vidst dette og havt det i Tanken, sees t. Ex. af Benævnelsen «Moder- 

 blad» (feuille -mère)-) for Støttebladet, og af de mange Afbildninger, der fremstille det 

 saaledes t. Ex. hos Schacht i «Beiträge», Tab. I, Fig. 22, 24, 27; Tab. V, Fig. 3, hos 

 Sachs i «Lehrbuch», 1870, Fig. 109, 121, 136 etc., og jeg har i den specielle Del vist, 

 at det er et over alt forekommende Forhold (Man se t. Ex. Fig. I, 2, 4, 5, I, Fig. 23, 

 25, II, Fig. 1, 4, 11, 25, 26, III, Fig. 5— 6, 10-11, 13, 14, 18, IV, Fig. 16, VI etc. etc.). 

 Men havde man altid havt det for Øje, vilde visse extreme Forhold næppe være blevne 

 betragtede som saa mærkværdige eller endog misforstaaede; det ene af dem er det, at 

 Knoppen helt og holdent elier dog for sin allerslorste Del er en Udvikling af Bladgrunden; 

 det andet, at Bladet opstaar paa Knoppen, som det «stottern''). 



De Vanskeligheder, som t. Ex. Stillingen af Æggene hos Cnpressmeerne og Kogle- 

 skællene hos Abietineerne — paa Grunden af Dækbladene "*) eller Stillingen af Spore- 



') Karsten siger saaledes (Vegetationsorgane der Palmen, S. 144): • dass sich sehr früh, bald 



nacli dem Erscheinen der Blattanlagen, die Anfänge von Knospen in deren Achseln d. h. an der 

 Grenzlinie der Blattoberllâehe und des nächst höheren Stammtheiles als kleine schuppige Aus- 

 wüchse zu erliennen seien«. 



Schacht, i Beiträge z. Anatomie, S. 25: «Dass Blatt entsteht in allen Fällen unter dem 

 Vegetationskegel einer Stammknospe; in seiner Achsel entsteht häufig, und zwar fast unmittelbar 

 nach der Anlage des Blattes, eine Stamm- oder Blüthenknospe», og i hans Lehrbuch der Anatomie 

 u. Physiologie, II, S. 10, hvor der netop tales om de forskjellige Slags Knopper, siges ligeledes ganske 

 simpelt: "Die Achselknospe bildet sich dagegen in der Achsel eines Blattes». 



Schieiden, Grundzüge, 1S61, S. 340: «Es bleibt aber selten oder nie bei der einfachen 

 Pflanze, sondern in den Winkeln, welche Blätter und oberer Stengeltheil machen, den Blattachseln, 

 entstehen neue Zellbildungsprocesse, die Axen- und Blattanlagen bilden, \\elche man zu- 

 sammen Achselknospen nennt«. 



Sachs, Lehrb. , 1870, S. 151: «Bei den Charen und fast allen Mono- und Dicotylen aber 

 entspringen die normalen Seitenzweige aus den Blaltaxeln d. h. oberhalb der Blätter, in dem spitzen 



Winkel, den das Blatt mit dem Stamm bildet Solche Zweige werden Axelsprosse genannt». 



S. 528: >Die normale monopodiale Auszweigung ist axillär, die Seitensprosse entspringen in dem 

 Winkel, den die Mediane des Blattes mit dem darüber stehenden Internodium bildet». 



'') Dette Navn viser tillige, hvor ensidig man var i sin Opfattelse af Forholdet mellem Stottebladet og 

 dets Akselknap, thi det udtrykker den Tanke, at Knoppen altid var afhængig af sit Stotteblad, 

 ■ fødtes» af delte. 



') I Bedømmelsen af denne Afhandling i Vidensk. Selsk. Oversigt, 1872, S. 20, siges, at »flere Bota- 

 nikere» i den senere Tid have henledt Opmærksomheden paa, at Knoppen og dens støttende Blad 

 • altid lige fra Fødselen af ere forbundne ved deres Grund». Dette er baade urigtigt i og for sig 

 og urigtigt refereret. 



') Se t. Ex. Ørsted, Videnskabelige Meddelelser fra den Naturh. Forening, 1868, S. 89 og S. 95— 98. 



20* 



