158 



disse sidste «bourgeons pulvinaires» tabe sig. Det bliver da liun en paa et bestemt Mela- 

 morfoselrin af Axcn indtrædende Fremtoning , der er en simpel Modifikation af et 

 almindeligt Forhold, ja det bliver ligefrem en Nødvendighed, naar der existerer et saa- 

 dant primitivt Foreningsforhold mellem Bladet og Akselknoppen, at Fænomenet maa præ- 

 sentere sig saaiedes, som det gjør, i det Øjeblik Bladet anlægges efter [(noppen; det bliver 

 saavel urigtigt, at kalde det «Theiliing» af et Epiblastem, som dSammenvoksning» af to 

 adskilte, som ogsaa at betragte Knopper, hos hvilke dette Forhold forefindes, som saa af- 

 vigende fra de almindelige, at de skulde fortjene et eget Navn'). 



Iagttagelsen af disse Forhold mellem Støttebladet og dets Akselknop baner os nu 

 paa en let Maade Vej til Forstaaelsen af det som «Forskydning», «concaulescentia» , «sur- 

 haussemenl» etc. beskrevne velbekjendte Fænomen. 



Forskydninger, ved hvilke det er Støttebladet, som findes forrykket fra sin sædvan- 

 lige Plads paa Moderaxen ved den aksclstillede Grens Grund («concaulescentia»), saa at det 

 tilsyneladende staar et Stykke ude paa denne sidste, ere meget almindelige Fænomener. 

 De forekomme saaiedes som bekjendt hos Thesium eiracteatum , Samolus Valerandi, Bor- 

 raginaceæ-), Cordiaceæ^), Solanaceæ^), Crassulaceæ, Sfn'ræa, Loranthaceæ^), Myrodendron'^), 

 Ckailletiaceæ, Pterocart/a''), hos Ipomæa bona nox og Agave Americana^), hos Ruta, Pali- 

 urus acideatus, Bignonia Catal2)a, Tilia (Blomsterstandens Dækblad), Deutzia scabra, Hel- 

 wingia^) o. s. v. 



Der opkastes nu det Spørgsmaal i Opgaven, om de t. Ex. hos Solaneerne forekom- 

 mende Forskydninger ere en Følge af en Knopdannelse ved Vækstpunktkløvning. Jeg har 

 allerede besvaret dette benægtende. 



Men Fænomenet finder sin naturlige Forklaring, naar man ser hen til den nys 

 paapegede Omstændighed, at Knop og Støtteblad altid (med kun meget faa mig bekjendte 

 Undtagelser) ere forenede ved deres Grund. Intet er da lettere at fatte end, al den primi- 



') Knopdannelsen i Hunblonislerstandcn af Saliæ nigricans fovegaar efter min Anskuelse som hos 

 Amorpha i Grunden af Dækbladet, men jeg maa dog fremhæve, at er der noget Sted, hvor der kan 

 være Tale om, at et præglost Epiblastem «deler sig« i Blad og Knop, saa er det her (cfr. Figu- 

 rerne 1—0, Tab. 111. 



') Se t. Ex. Bravais i Ann. d. se. nat., Sér. 11, tom. 7, S. 298 ÏÏ., S. 319. 



'] Warming, i Botan. Tidssk. Ill Bd. 



') Se herom og om disse Forhold overhovedet llochstetter: «Über Anwaclisnngen der Blattstiele», 

 Flora 1850, S. 177. 



*) Eichler 1 Klora Brasiliensis. 



") Efter Ca ru el. 



'1 Ørsted, Videnskabelige Meddelelser, 1870, S. 165. 



'I Efter Bra vais. 



') Decaisne, Ann. se. nat., 2 Sér., Tom. VI, Tab. 7. 



