161 



falteise, som vi ere komne til ved Betragtning af de højere Planter. Ogsaa hos de højere 

 Alger findes Forhold, der lede til de samme Slutninger, hvad t. Kx. Magnus har oplyst 

 for Polysiphoniernes Vedkommende. 



Disse Epiblastemer anlægges nu, som hekjendt, i en vis Orden, efter bestemte Spi- 

 ralstillingsforhold, som man hidtil oftest kaldte »Dladstillingslovene« (ligesom man jo ogsaa 

 dannede Ordet: Phyllotaxie), idet man ensidigt fæstede Opmærksomheden ved det 

 Organ, der for den første mere overfladiske Betragtning var det væsenligste, og oversaa, 

 at det andet, Knoppen, bor indtage samme Rang, om ikke en hßjere. Det følger nu ligefrem 

 af det, som jeg har udviklet i det Foregaaende, at den Spiral, som paabegyndtes af Bladene 

 (maaske helt uden Knopper) paa en Axe, fortsættes uforandret, naar Knopperne blive de 

 overvejende, og selv om Bladene helt abortere. 



Paa Steder af Axen, der ere ordnede i en bestemt Spiral (jeg ser her bort fra de 

 i Blomsterne forekommende Afvigelser fra den egenlige Spiralstilling), begynder altsaa en 

 Nydannelsesproces, en Slags plastisk Virksomhed. Hvilket Forhold der betinger denne 

 Nydannelsesproces netop paa de bestemte Steder eller er Grunden til Phyllomernes og 

 Kaulomernes Spiralstilling, er os ubekjendt; i alt Fald er der ikke ført tilstrækkelig 

 Bevis for, at det er de rumlige Forhold, der ere de afgjorende. Paa disse af Spiralen 

 givne «plastiske» Steder fremtræde nu altsaa Blad og Knop alt 1 det Balanceforhold, som 

 jeg har gjort opmærksom paa, snart Blad uden Akselknop, snart Knop uden Stotteblad, 

 snart og oftest Mellemformerne mellem disse to Yderpunkter. 



Der gives imidlertid Tilfælde, i hvilke en saadan plastisk Virksomhed opstaar 

 uden for den normale Spiral, det vil sige, i hvilke der paa Steder, som vel kunne staa i 

 et ganske bestemt Forhold til de spiralstillede Epiblastemer, men dog ligge uden for den 

 Spiral, i hvilke disse ere ordnede, fremkomme Epiblastemer; i alle kjendte Tilfælde er det 

 da Knopper, der anlægges d. e. komme først frem: de saakaldte extra-axillære Knopper. 



«Extraaiillære» Knopper. Hvorfor der optræder Knopper uden for den af de andre 

 Knopper og Blade paa Stængelen fulgte normale Spiral, vide vi lige saa lidt, som (eller 

 egenlig endnu mindre end) vi vide, hvorfor disse ordne sig i en Spiral. Derover skulle vi 

 heller ikke her anstille Betragtninger. Hvad der nærmest angaar os, er først disse Knop- 

 pers Forhold til Vækstpunktkløvningen, og herom har jeg allerede oven for sagt, at disse 

 Knopper kunne opstaa saavel ved Kløvning af Vækstpunktet som uden for dette, altsaa som 

 ægte Sideknopper. Men dernæst vil jeg henlede Opmærksomheden paa disse Knoppers 

 Bladstilling, fordi jeg tror, at de stemme meget mere med «Akselknopperne» , end man 

 hidtil har havt Øje for. 



Man har antaget om disse Knopper, at de mangle Sløtteblade og netop derfor 

 kaldt dem «extraaxillære» , og sammenligne vi Stillingen af deres Blade med den paa de 



Vidcnsk. Selsk. Skr., 5 Bække, nalurvidensk. og malhem. Afd. 10 B. r. 21 



