51 



225 



R = Br 



{H, Cl)- (R, If) 

 {H, Gl, Äq) — (R, 77, Aq) 

 {N,H',Cl) — {N,H\R\ 



naar Jod og Brom indvirke i deres normale Tilstand, Jod som fast Stof og Brom som 

 Vædske. 



Det fremgaaer af disse Tal, at Brom med Hensyn til sin Affinitet til Brint staaer 

 langt nærmere ved Chlor, end man skulde slutte af dets Atomtal, der omtrent ligger midt 

 imellem Tallene for CIdor og Jod. 



Dette Resultat stemmer ogsaa med Bromforbindelsernes Cliarakteer; thi disse For- 

 bindelser slaae i Virkeligheden langt nærmere ved Chlorets end ved Jodets Forbindelser. 



4. 



De i Tabel II anførte Tal for Affiniteten mellem Kulstof og Brint fortjene en 

 nærmere Undersøgelse. Betragte vi den forste Gruppe, d. e. de Tal, som gjælde for Kul- 

 stoffets Graphitform, have vi 



(G",E^) = -ÔSOIO"^ 



(C2,Ær*) = —10880 



(C, B<) = +20420. 



Det fremgaaer nu af disse Talstørrelser, at Dannelsen af den forste af disse Kul- 

 brinter ledsages af en meget betydelig Varmeabsorption. Man kunde heraf ledes til at 

 tree, at Affiniteten mellem Kulstof og Brint var negativ; men nu er Sagen den, at Brinten 

 forener sig med de allerede dannede Kulbrinter under en betydelig Varmeudvikling; thi 



(C2,fi2) _ — 55010«^ 

 (C\E*)-{C^,m) = (C'-H\H^) = +44130 

 2(C,H')-{C\E') = {C^E\H*) = +51720 



og der er saaledes vel ingen Tvivl om, at Affiniteten mellem Kulstof og Brint er positiv, 

 som det ogsaa fremgaaer af Bestemmelsen 



{C,H*) = +20420". 



Hvorledes skal man nu forklare dette eiendommelige Forhold mellem Kulstof og 

 Brint; hvad kan Aarsagen være til, at Kulstoffet endogsaa ved høie Varmegrader er uvirk- 

 somt ligeoverfor Brinten, saa at det først ved den høieste bekjendte Varmegrad under Ind- 

 virkningen af den elektriske Lysbue forbinder sig med Brint og det under Absorption af en 



