226 52 



betydelig Varmemængde; men at, naar Kulstoffet engang er forbundet med Brint til Ace- 

 tylen, at da Afûniteten til Biint ikke er tilfredsstillet, suaat nye Qvantiteter af Brint let og 

 under Varmeudvikling forbinde sig med Acetylenet? 



Ved en nærmere Betragtning af Kulstoffets almindelige Forhold bliver det tydeligt, 

 at det omtalte Fhænomen kan betragtes som Typus for Kulstoffets Forhold ligeoverfor alle 

 andre Stoffer. 



Ved almindelig Varmegrad forbinder Kulstoffet sig ikke med noget Grundstof, der 

 udfordres altid en høi Varmegrad for at danne saadanne Forbindelser, om de overhovedet 

 ere mulige. Ilt og Svovl t. Ex. forene sig directe med Kulstof, men først ved en høi 

 Varmegrad; men med ingen af de øvrige Metalloider kan Kulstoffet selv ved høiere Varme- 

 grader directe danne nogen Forbindelse, naar undtages den ovenfor omtalte Brintforbindelse. 

 Men naar Kulstoffet engang er traadt i Forbindelse med et andet Stof, gaaer det let over i 

 andre Forbindelser. Kulilte t. Ex. forbinder sig let med Ilt til Oxalsyre og Kulsyre, med 

 Chlor til Chiorkulilte o. s. v. 



I fuldkommen Overeensstemmelse med dette Kulstoffets Forhold viser det sig gjen- 

 nemgaaende, paa en enkelt Undtagelse nær, at Kulstofforbindelsernes Dannelse er ledsaget 

 af en Varmeabsorption, eller vilde være det, saafremt de lode sig fremstille directe. Der 

 foreligge Undersøgelser over Dannelsen af Svovlkulstof, Cyan eller Kulqvælslof, Acetylen 

 eller Kulbrinte. Alle disse Forbindelser dannes under en betydelig Varmeabsorplion. Kun 

 een Undtagelse er bekjendt; kun med Ilt forbinder Kulstoffet sig under Varmeudvikling, 

 selv naar det kun er det laveste Ilt, Kulilte, der dannes. Men sammenligner man disse 

 Varmephænomener noget nærmere, viser det sig, at Forholdet til Ilt kun tilsyneladende er 

 en Undtagelse. Man har nemlig 



(0,0) = 26800" 

 [00, O) = 66800. 

 Medens altsaa det forste Atom ilt, som forener sig med Kulstoffet, kun udvikler 

 26800«, er Varmeudviklingen ved det andet Atom Ilt, der omdanner Kulilte til Kulsyre, 

 66800 eller 2^ Gange saa stor. Efter Alt, hvad man veed fra Undersøgelsen af andre 

 Stoffer, maa man antage, at det første Iltatom giver den største Varmeudvikling og de 

 følgende kun en lavere Varme, medens her det Omvendte finder Sted; og man kan vel 

 heraf slutte, at dersom Iltens Affinitet til Kulstof i det Hele ikke var saa stor, vilde ogsaa 

 her det første Iltningsproduct optræde med en lilsyueladende negativ Affinitet. 



Kulstoffets hele Forhold lader sig simpelt forklare derved, at Kulstoffet i den Til- 

 stand, hvori vi kjende det som Kul, Graphit og Diamant, befinder sig i en inactiv eller 

 passiv Tilstand, hvoraf det forst maa bringes ud, førend det kan danne chemiske Forbind- 

 elser med andre Stoffer, og al der udfordres en Kraftanvendelse for at overføre Kulstoffet 

 fra den passive Modification til en Tilstand, der er analog med de andre Grundstoffers. 



