268 ■ 40 



(1866). Spence l$ate and Weslwoed: »A history of British sessile-eyed Cru- 

 stacea» p. 91 c. flg. (Han og Hun; Kopier af Rousseil de Vauzème; Be- 

 skrivelsen ogsaa øst af fremmede Kilder). 

 (1871). Alex. Brandt: "Ueber die Haut der nordischen Seekuh (Rlnjtina borealis 

 111.») ("Mémoires de l'académie imperiale des sciences deSt.Pétersbourg», VII série, 

 t. XVH No. 7) S. 17—23, t. f. 17—19 {Cyamus Rhytinœ) (Jfr. Sammes «Be- 

 richt über die Cyamiden» etc. S. 688 — 90: G. ovalis). 

 Beskrivelse af Hannen. Det største foreliggende Exemplar er H"" langt og 

 7 """ bredt. Legemsformen ligner meget den hos C. mysticeti; dog er anden Kropring for- 

 holdsvis længere og ved en Fordybning paa langs samt et bredt Indsnit i den stærkt buede 

 Forrand ligesom deelt i to puklede Sidedele; den løber i hvert Sidehjørne ud i en tydelig 

 Knude ligesom paa den nævnte Art af Nordhvalen. De øvre Følere ere omtrent saa lange 

 som anden Kropring er bred og naae, naar de lægges tilbage, til tredje Kropring. Denne 

 og Ijerde ere ligesom hos G. mysticeti og de andre hidtil beskrevne Arter noget svagere 

 end de følgende; den første løber, paa hver Side, baade fortil og bagtil ud i en tydelig 

 Knude, den anden blot bagtil. Alle Benene ere meget stærkere sammentrykte end hos 

 G. mysticeti, Kanten mellem deres to Flader derfor meget skarpere. »Tanden» paa første 

 Beenpars Haand er mere eller mindre tydelig; andet Beenpars Haand meget stor, dennes 

 to »Tænder» meget fremtrædende og stillede nærmere ved hinanden end f. Ex. hos G. my- 

 sticeti, den ydre mere spids og temmelig lang, den indre mere but og oftest lidt kortere. 

 Bagbenenes Hofter løbe fortil ud i en Plade med fremspringende Hjørner og fortykket Yder- 

 rand*), men ikke som hos alle de hidtil beskrevne Arter i en Torn; derimod er der en lille 

 Knude paa Undersiden af de to sidste Par Baghofter-). Benene ere i det hele langt mere 

 bevægelige end hos C. mysticeti og kunne med stor Lethed drejes rundt; Drejningen 

 finder Sted mellem andet og tredje Led. Undersiden af hver af de to sidste Kroprmge kan 

 have fire meget smaa (ofte aldeles utydelige) Knuder. Gjællerne ere lange, tynde, traad- 

 dannede og dobbelte, d. v. s. hvor der hos de andre Arter kun findes en, findes der her 

 to, som ved deres Grund hænge sammen og tortsætte sig over i hinanden; den øvre Green 

 er meget længere end den nedre. Den længere Green af første Par naaer ud over Hovedet, 

 af andet til Enden af dette. Bigjællerne ere lange og tynde (omtrent saa lange som tredje 

 og fjerde Kropring tilsammen); ved Grunden af de forreste Gjæller er der en, af bageste 

 to saadanne Bigjæller. — En yngre Han (S""" lang, 3*/2""° bred) har kortere Gjæller; 

 deres Længde er her kun saa stor som Kroppens Brede. 



') Det er denne Yderrand, som hos C. mysticeti fortil leber uil i Tornen; det er vel egenlig kun en 



Gradsforskjel, men den er dog opfattelig nok. 

 ') Rousseil de Vauzème afbilder et tredje Par paa femte tieenpar hos Hunnen: jeg har il<ke 



seet dem. 



