og samme Hastighed og navnlig med en Hastighed, der i Slorrclse er ligestor med Middel- 

 hastigheden af den sande Strøms enkelte Elementer. 



Naar denne Middelhastighed betegnes med v, saa kan Modstanden, som Ledningen 

 udover imod Vandets Bevægelse, ifolge den Ey tel we in ske The o ri fremstilles ved: 



ghS = ga. C.X.v* (1) 



idet Ledningsmodstanden for en Længde = A af Ledningen, hvis beskyllede Overflade 

 = C.l, antages at have foranlediget et Trykhøidetab =h ved Strommen, altsaa et Tab i 

 bevægende Kraft = ghS, hvor g er Tyngdekraften og S er Strømmens Tversnitsareal; G 

 betegner altsaa Længden af Ledningens beskyllede Omtræk, og a fremstiller en Coefficient, 

 som, for at Ligningen (1) skal kunne være homogen, maa være af Graden (-=- l),da</a skal 

 være et reent Tal. Med Hensyn til Størrelsen a skal jeg endvidere bemærke, at ifølge mine 

 tidligere Forsøg med glasserede Leerrørs-Ledninger, der findes beskrevne i den foran 

 citerede Afhandling, kan denne Størrelse fremstilles som eil Function af Strømhastigheden 

 ved følgende Formel: 



, 0,00005284 

 « = 0,00005428 + - (2) 



naar Ledningen bestaaer af glasserede Rør, hvorimod man for almindelige Støbejerns- 

 Ledninger saavelsom for murede Ledninger maa sætte Modstandscoefficienten = ^ a. Er 

 Vandledningen en Flod, en Aa eller lignende, saa vil Modstandscoefficienten være at sætte 

 = |« à fe. 



Den Eytelweinske Formel (1) er, som foran bemærket, gjældende, naar Vand- 

 strømmens Tversnitsareal S, og altsaa Strømhastigheden v, er constant for hele Længden 

 l, men ogsaa kun forsaavidt; thi er Tversnitlet af Strømmen variabelt, saa er ogsaa 

 Hastigheden variabel og følgelig Modstanden variabel, og høire Side af (1) bliver da ube- 

 stemmelig, saalænge Vandspeilsformen ikke er bestemt. Tænke vi os Ledningen at være 

 hikket, det vil sige dannende et prismatisk eller cylindrisk Ror, da gjælder Formlen (1) i 

 alle Tilfælde, hvor Ledningen er overfyldt, altsaa naar Strømmen udfylder Ledningens hele 

 Tversnitsareal; men er Ledningen derimod ikke aldeles Fyldt, saa gjælder Formlen kun for 

 den Heel af Ledningen, gjennem hvilken Vandspeilet har samme Fald, som Ledningen. 



I det Efterfølgende ville vi kalde en saadan Strøm, hvis Vandspeil er =£ med Led- 

 ningens Retning, en Parallelstrom, og dens Vandspeil ville vi kalde Parallelstrøm- 

 mens Vandspeil., Min tidligere Afhandling, om Lovene for Vandets Bevægelse i lukkede 

 Ledninger, var foranlediget ved en Række af Undersøgelser, som bleve foretagne for at 

 komme til Klarhed i det for Praxis vigtige Spørgsmaal om, hvilke Dimensioner og 

 hvilke Fald man bør give saadanne Vandledninger, der skulle tjene til Afledning af Spilde- 

 vand, altsaa de saakaldte Cloakledninger, og min nærværende Afhandling er ligeledes frem- 

 kaldt ved et i sin Tid opstaaet praktisk Spørgsmaal, nemlig Spørgsmaalet om Størrelsen 



