af den Strømningshastighed, som vil finde Sted i de forskjellige Punkter af en stor 

 cylindrisk Vandledning af henimod i Miils Længde, naar denne ligger horizontalt og 

 Vandstanden for begge Ender af samme har ulige Haider over Ledningens Bund. 



Behandlingen af denne specielle Opgave forte mig nemlig til forskjellige Besul- 

 tater af almindelig Interesse, der viste hen paa, at Problemet fortjente en mere omfattende 

 Behandling end den, der fordredes for det specielt foreliggende Tilfælde, og jeg troer, at 

 det saa nogenlunde er lykkedes mig at bringe nyt Lys tilveie i et baade i theoretisk og 

 praktisk Henseende vigtigt Punkt af Hydrauliken, et Punkt, som paa Grund af dets udstrakte 

 Anvendelse ofte er blevet behandlet, men hvis Vanskelighed, saavidt mig bekjendt , hidtil 

 har modstaaet alle Forsng paa at følge Naturens Traad og afsløre dens Hemmelighed. 



I den omtalte Afhandling over Vandets Bevægelse i lukkede Ledninger har jeg 

 paaviist, ved Forsøg med 4 tom - og 12 tom - Ledninger, hvis Fald varierede mellem 1 : 100 og 

 1 : 300, at, naar Vandet strømmer igjennem en Ledning Ira et Indlobsbassiu for Enden af 

 Ledningen, saa sænker Vandspeilet af Strømmen sig, fra Indløbet at regne, mere og mere, 

 skjøndt efterhaanden mindre brat, ned imod Bunden af Ledningen , indtil det tilsidst bliver 

 parallelt med Ledningens Bund, og i bemeldte Afhandling har jeg tillige paaviist ved en 

 Ikekke af Forsøg, som ere angivne under Nr. 40 til 50, hvorledes man indtil en vis Grad 

 kan opstemme Vandet i Afiøbsbassinet bag ved Udløbet, uden at Vandføringen forandres. 

 Forsøgene Nr. 59, 7i, 77 og 78 sammesteds vise dernæst tydelig nok, at, naar Ledningen 

 har frit Afløb forneden, saa er Strømmens Tversnitsareal paa en Strækning nærmest 

 Udløbet stedse mindre end Ledningens Tversnitsareal, uagtet Ledningen er overfyldt paa 

 den første Deel, og uagtet Strømmen bevæger sig under et Tryk henimod Udløbet; men 

 det er tillige klart af Forsøgene, at Vandspeilet nede ved Udløbet danner en krum Flade, 

 hvis Concavitet vender nedad imod Ledningens Bund, og at Grunden hertil ligger i det 

 frie Fald , hvortil Strømmen nærmede sig ved Udløbet. Disse Vandspeilsformer tilligemed 

 flere andre Former, som viste sig, navnlig naar Ledningen var overfyldt, har jeg fremhævet 

 i den nævnte Afhandling, ligesom jeg ogsaa i almindelige Træk har viist Grunden til deres 

 Forekomst; men del var mig dengang ikke muligt nærmere at bestemme Formen af disse 

 krumme Flader, eiheller at angive, om der ikke foruden disse Vandspeilsformer, som saa- 

 ledes gave sig tilkjende ved Forsøgene, under andre Omstændigheder endnu vare flere andre 

 Vandspeilsformer mulige, ligesaalidt som jeg dengang kunde indlade mig paa at undersøge 

 de nævnte Vandspeilsformers Forandringer ved andre Fleldninger eller under andre Fyld- 

 ningsgrader af Ledningen. 



En nærmere Bestemmelse af alle de frie Vandspeilsformer, som under forskjellige 

 Beliggenheder af Vandledningen og under forskjellige Fyldningsgrader af samme kunne 

 fremtræde, naar Ledningen igjennem sin hele Længde har samme Vandføring, er det, 

 hvorpaa det nærværende Arbeide væsentligt skal gaae ud. 



