28 



Herfra ville vi nu forsøge paa at bestemme den Vandspeilsform, som svarer til 

 Betingelsen III, b, nemlig gu < tg» og n > n m > J. 



Det viser sig da strax ved en Betragtning af Formlen (50), at X voxer i det 

 Uendelige, naar n voxer fra v m i det Uendelige, og bemærke vi derlios, at (An — AnJ 

 stedse er en positiv Storrelse, som voxer fra Nul til en vis endelig Graendse, naar n voxer 

 i det Uendelige, saa følger deraf let, ved en Betragtning af Formlen (44), at Trykhøidetabet 

 eller Vandspejlets Sænkning (y — y m ) er bestandig negativ, voxende fra Nul til en vis 

 endelig Grændseværdi, naar n voxer fra n m i det Uendelige. Del er altsaa klart, at Strøm- 

 mens Vandspeil er i stadig Stigning og beelt og holdent ligger over det horizontale Plan, 

 som kan lægges igjennem det Punkt af Vandspejlet, som svarer til Minimum af X, og frem- 

 deles, at nævnte Vandspeil fra Indlobsaabningen stadigt hæver sig imod en vis horizontal 

 Grændseplan, som Vandspejlet dog først fuldstændig naaer for n = oo . Men ved at 

 betragte Tabel 2 viser det sig paa den anden Side let, at endskjøndt (y — y m ) først naaer 

 den omhandlede Grændseværdi for en uendelig stor Værdi af l, saa nærmer den sig dog 

 saa hurtigt til samme, at Afvigelsen derfra meget snart bliver forsvindende lille; og deraf 

 følger altsaa, at Vandspejlet, der theoretisk talt først for en uendelig Værdi af X bliver 

 fuldstændig horizontalt, dog i en vis bestemt endelig Afstand, uden mærkelig Feil, kan 

 betragtes som horizontalt og som faldende sammen med det omtalte Asymptote-Plan til 

 Vandspejlet. Tænke vi os Indstrømningsaabningen til Ledningen fast bestemt ved Under- 

 kanten af et Stigbord, og Vandet i Indløbsbassinet bestandig at have en saadan Trykhøide, 

 at Indstromningshastigheden og dermed ogsaa Vandføringen forblive uforandrede, uagtet 

 Vandet i Afløbsbassinet opstemmes til en Høide, hvorved den naturlige Vandspeilsform 

 bliver umulig, saa vil den heromhandlede Vandspeilsform, som jeg har afbildet paa Plan II 

 Figur 5, fremtræde. Den Stigning, som Vandspeilet erholder efter at have passeret Stig- 

 bordsaabningen, hidrører naturligviis fra den levende Kraft, hvormed Vandet passerer 

 Stigbordsaabningen. Af Tabel 2 vil det sees, at naarw==7, altsaa i et Punkt af Strømmen, 

 hvor Vanddybden i Ledningen er 7 Gange større end Vanddybden i Parallelstrømmen, 

 svarende til Vandspeilsformen Fig. 4, vil Vandspeilet ikke afvige mere end T J 5 af Parallel- 

 strømmens Vanddybde {U p ) fra det omtalte Asymptote-Plan. Antage vi atter som Exempel, 



at Ledningens Fald lig tg w = 0,008, at ( q - ) = 5Cbfod, at #« = 0,003, altsaa ^--=0,375 



\ o / tg ft) 



og U p =0,67, M m = 1.387 og A» m = — 1,218, saa er Heiden af Stigbordsaabningen 

 altsaa U m = n m . U p = 0,925 og Indstromningshastigheden = 5,25 Fod. Vi finde da 

 Uøiden af Vandstanden ved Enden af Ledningen over Vandspeilet i Stigbordsaabningen, 

 ifølge Formlen (44) at være 



(3/o— V) = 0,347 Fod. 

 Ville vi dernæst bestemme den Afstand fra Stigbordsaabningen, hvor Strømmens 



